text: 10/03/2021 |

text: SV

text: EUT L 302, 17.11.2009, s. 1.

text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 84. 4

text: Med viktiga operativa funktioner avses de funktioner som anges i artikel 25.2 i kommissionens delegerade förordning 449/2012 om uppgiftslämning vid registrering och certifiering av kreditvärderingsinstitut.

title: Guidelines on Internal Control for CRAs

text: Riktlinjer

text: 1 Tillämpningsområde

text: Vem?

text: 1. Dessa riktlinjer gäller för kreditvärderingsinstitut som är etablerade i unionen och registrerade hos Esma i enlighet med

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1060/2009 av den 16 september 2009

text: om kreditvärderingsinstitut . Vad?

text: 2. Dessa riktlinjer gäller frågor som rör den struktur och de mekanismer för intern kontroll som är nödvändiga för att säkerställa att ett kreditvärderingsinstitut uppfyller kraven i artikel

text: och

text: samt avsnitt A i bilaga I till förordningen om kreditvärderingsinstitut. När?

text: 3. Dessa riktlinjer gäller från och med den 1 juli 2021.

text: 2 Hänvisningar till lagstiftning, förkortningar och definitioner

text: Hänvisningar till lagstiftning

text: Esmaförordningen

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/77/EG

text: Förordningen om Europaparlamentets och rådets förordning (EG) kreditvärderingsinstitut nr 1060/2009 av den 16 september 2009 om kreditvärderingsinstitut

text: Förkortningar

text: Esma Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten CRA Kreditvärderingsinstitut (Credit Rating Agency, CRA)

text: CRAR Förordningen om kreditvärderingsinstitut

text: IK-ram Ram för intern kontroll IK-funktioner Funktioner för intern kontroll INED Oberoende ledamöter i kreditvärderingsinstitutets administrativa styrelse eller tillsynsråd

text: Kreditvärderingsinstitutets Styrelsen

text: 3 Syfte

text: 4. Dessa riktlinjer gäller frågor som rör den struktur och de mekanismer för intern kontroll som är nödvändiga för att säkerställa att ett kreditvärderingsinstitut uppfyller kraven i artikel

text: och

text: 5. Genom riktlinjerna fastställs Esmas förväntningar när det gäller de ingående momenten och egenskaperna hos en ändamålsenlig ram och ändamålsenliga funktioner för intern kontroll inom ett kreditvärderingsinstitut.

text: 4 Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: 4.1 Riktlinjernas status

text: 6. Detta dokument innehåller riktlinjer som utfärdats enligt artikel 16 i Esmaförordningen. I enlighet med förordningen ska ett kreditvärderingsinstitut göra allt som står i dess makt för att uppfylla riktlinjerna.

text: 4.2 Rapporteringskrav

text: 7. Esma kommer att utvärdera hur kreditvärderingsinstituten tillämpar dessa riktlinjer genom en löpande tillsyn och övervakning av kreditvärderingsinstitutens verksamhet.

text: 8. Esma kommer att tillämpa proportionalitetsprincipen vid tillämpningen av dessa riktlinjer. Även om alla kreditvärderingsinstitut förväntas använda ett ändamålsenligt system för intern kontroll som uppvisar de egenskaper som beskrivs i dessa riktlinjer kan Esma i vissa fall inte förvänta sig att ett kreditvärderingsinstitut ska göra detta genom de särskilt avsedda funktioner för intern kontroll som avses i avsnitt 5.2.

text: 9. Esma kommer att anpassa sina förväntningar enligt avsnitt 5.2 beroende på kreditvärderingsinstitutets karaktär, storlek och komplexitet. När det gäller större kreditvärderingsinstitut kommer Esma att förvänta sig att institutet uppfyller alla de förväntningar som fastställs i riktlinjerna. För mindre kreditvärderingsinstitut kommer Esma att hänvisa till villkoren vid registreringen av kreditvärderingsinstitutet. Med tanke på att vissa kreditvärderingsinstituts karaktär, storlek och komplexitet kan ha förändrats sedan registreringen kommer Esma emellertid att genom sin tillsyn meddela om myndigheten har högre förväntningar enligt avsnitt 5.2 än de som fastställdes vid registreringen.

text: 10. Även om Esma kommer att meddela sina förväntningar på kreditvärderingsinstitutet genom sin tillsyn är det fortfarande kreditvärderingsinstitutets ledning, under överinsyn av dess styrelse, som har ansvar för att utvärdera de interna kontrollernas ändamålsenlighet enligt dessa riktlinjer.

text: 5 Riktlinjer för intern kontroll av kreditvärderingsinstitut

text: Krav som följer av artikel

text: och

text: kreditvärderingsinstitut

text: 11. För att visa att ett kreditvärderingsinstitut uppfyller målen för en ändamålsenlig struktur för intern kontroll i enlighet med artikel

text: och

text: samt avsnitt A i bilaga I till förordningen om kreditvärderingsinstitut förväntar Esma sig att ett kreditvärderingsinstitut kan visa att dess policyer, förfaranden och arbetsmetoder uppnår målen i avsnitten 5.1 (Ram för intern kontroll) och 5.2 (Funktioner för intern kontroll) i dessa riktlinjer.

text: 12. I detta sammanhang avses med termen policyer och förfaranden de interna dokument som styr eller reglerar hur kreditvärderingsinstitutet eller dess personal bör utföra verksamheter som omfattas av kraven i förordningen om kreditvärderingsinstitut.

text: 5.1 Ram för intern kontroll

text: 13. För att kunna visa att det har en ändamålsenlig ram för intern kontroll förväntar Esma sig att ett kreditvärderingsinstitut kan bevisa förekomsten av följande moment och egenskaper i sina interna policyer, förfaranden och arbetsmetoder. Allmänna principer

text: 14. Kreditvärderingsinstitutets styrelse bör vara ansvarig för att utöva tillsyn över och godkänna alla moment i ramen för intern kontroll som utarbetas av ledningen och för att utöva tillsyn över att dessa moment övervakas och uppdateras regelbundet av ledningen. Kreditvärderingsinstitutets ledning bör vara ansvarig för att inrätta, genomföra och uppdatera skriftliga policyer och förfaranden för intern kontroll som stöder momenten i ramen för intern kontroll.

text: 15. Som en del av inrättandet av dessa policyer och förfaranden bör ett kreditvärderingsinstitut ha tydliga, öppna och väldokumenterade beslutsprocesser och en tydlig fördelning av roller och ansvarsområden inom dess ram för intern kontroll, inbegripet fördelningen av affärsenheter och funktioner för intern kontroll. Moment 1.1 Kontrollmiljö

text: 16. Esma definierar kontrollmiljön som den uppsättning av standarder, processer och strukturer som är nödvändig för att utföra interna kontroller i en organisation. Enligt Esma utgör kontrollmiljön grunden för ett ändamålsenligt system för intern kontroll.

text: 17. Kreditvärderingsinstitutets styrelse och ledning bidrar båda till att sätta tonen när det gäller vikten av interna kontroller. Ledningen är ansvarig för att utarbeta och utföra interna kontroller och för att utvärdera kontrollmiljöns lämplighet och ändamålsenlighet. Egenskaper 1.1.1 Kreditvärderingsinstitutets ledning bör vara ansvarig för att upprätta en stark kultur av etik och efterlevnad inom kreditvärderingsinstitutet genom att införa policyer och förfaranden som styr personalens uppträdande. Styrelsen bör utöva tillsyn över ledningen inom dessa områden. 1.1.2 Kreditvärderingsinstitutets ledning bör vara ansvarig för att säkerställa att kreditvärderingsinstitutets policyer och förfaranden i. fastslår att kreditvärderingsinstitutets verksamhet bör utföras i enlighet med förordningen om kreditvärderingsinstitut, den tillämpliga lagstiftningen och kreditvärderingsinstitutets värderingar, ii. klargör att personalen utöver att uppfylla de krav som ställs i lagar, förordningar och interna policyer även förväntas uppföra sig med ärlighet och integritet och utföra sina uppgifter med vederbörlig skicklighet, omsorg och aktsamhet, och iii. säkerställer att personalen känner till de disciplinåtgärder, rättsliga åtgärder och påföljder som kan bli följden av misskötsamhet eller icke godtagbara beteenden. Styrelsen bör utöva tillsyn över ledningen inom dessa områden. 1.1.3 Kreditvärderingsinstitutets ledning bör vara ansvarig för att inrätta, upprätthålla och regelbundet uppdatera lämpliga skriftliga policyer och förfaranden för intern kontroll. Styrelsen bör utöva tillsyn över ledningen inom dessa områden. 1.1.4 Kreditvärderingsinstitutets ledning bör behålla ansvaret för verksamheter som har utkontrakterats till externa tjänsteleverantörer eller till en funktion på gruppnivå inom kreditvärderingsinstitutets koncern. Styrelsen bör utöva tillsyn över ledningen inom dessa områden. Moment 1.2 Riskhantering

text: 18. Esma anser att riskhantering inbegriper identifiering, bedömning, övervakning och begränsning av alla risker som kan ha en väsentlig inverkan på kreditvärderingsinstitutets förmåga att uppfylla sina skyldigheter enligt förordningen om kreditvärderingsinstitut eller hota den fortsatta verksamheten. Detta gör att ett kreditvärderingsinstitut kan fördela sina resurser för intern kontroll på ett lämpligt sätt. En effektiv riskhantering bör omfatta en dynamisk och ständigt förbättrad process för identifiering, bedömning och hantering av riskerna för uppfyllandet av kreditvärderingsinstitutets huvudsakliga mål. Egenskaper 1.2.1 Kreditvärderingsinstitutet bör utföra sina interna riskbedömningar i enlighet med definierade och övergripande metoder för riskbedömning. 1.2.2 Kreditvärderingsinstitutets metoder för riskbedömning bör omfatta alla affärsenheter inom kreditvärderingsinstitutet. 1.2.3 Kreditvärderingsinstitutet bör fastställa sin riskbenägenhet och identifiera toleransnivåer för riskerna som en del av riskbedömningsprocessen. 1.2.4 Kreditvärderingsinstitutets riskbedömningsprocess bör omfatta en definiering och identifiering på förhand av de kriterier och mål mot vilka kreditvärderingsinstitutets risker ska bedömas. 1.2.5 Kreditvärderingsinstitutets metoder för riskbedömning bör ständigt utvecklas och förbättras. Moment 1.3 Kontrollaktiviteter

text: 19. Esma anser att de kontrollaktiviteter som styr ett kreditvärderingsinstituts affärsverksamhet ska bidra till att minska riskernas konsekvenser inom en organisation. Aktiviteterna bör utformas genom policyer, förfaranden, system, mekanismer och andra arrangemang. Dessa kontrollaktiviteter bör vara förebyggande, avslöjande, korrigerande eller avskräckande till sin karaktär. Egenskaper 1.3.1 Dokumentation – Kreditvärderingsinstitutet bör dokumentera sina policyer och förfaranden inom all affärsverksamhet som omfattas av bestämmelserna i förordningen om kreditvärderingsinstitut. 1.3.2 Dokumenterade kontroller och kontrollprovningar – Ett kreditvärderingsinstitut bör dokumentera de nyckelkontroller som har införts för att säkerställa efterlevnaden av de policyer och förfaranden som är relevanta för förordningen om kreditvärderingsinstitut. Dokumentationen av kontrollprovningarna bör omfatta i. en beskrivning av kontrollen, ii. de förknippade väsentliga riskerna, iii. den roll/de roller eller den funktion/de funktioner som har ansvar för att utföra kontrollen, iv. den roll/de roller eller den funktion/de funktioner som har ansvar för att granska kontrollen, v. bevis på att kontrollen har utförts, vi. intervallen mellan kontrollerna, vii. en beskrivning av provningsförfarandet. 1.3.3 Åtskillnad mellan ansvarsområden – Kreditvärderingsinstitutet bör säkerställa en lämplig åtskillnad mellan ansvarsområdena för att hantera risken för intressekonflikter, bedrägerier och mänskliga fel. Genom åtskillnaden mellan ansvarsområdena bör kreditvärderingsinstitutet säkerställa att i. de personer som utför analysen av en kreditvärdering inte är ensamma ansvariga för godkännandet av kreditvärderingen, ii. de personer som utarbetar metoder, modeller eller grundläggande antaganden för kreditvärderingen inte är ensamma ansvariga för godkännandet av dessa metoder, modeller eller grundläggande antaganden, iii. de personer som validerar eller granskar en metod, en modell eller ett grundläggande antagande för kreditvärderingen inte är ensamma ansvariga för godkännandet av valideringen eller granskningen av metoden, modellen eller det grundläggande antagandet för kreditvärderingen. 1.3.4 Fastställande av ansvarsområden – Kreditvärderingsinstitutet bör på ett tydligt och väl definierat sätt fastställa vilka roller eller funktioner som är ansvariga för att utföra kontroller av skyldigheterna enligt förordningen om kreditvärderingsinstitut och specificera deras respektive roller och ansvarsområden. I samband med detta bör kreditvärderingsinstitutet skilja mellan viktiga dagliga kontroller på affärsnivå och sådana som utförs av särskilda kontrollfunktioner. 1.3.5 Auktoriseringar och godkännanden – Kreditvärderingsinstitutet bör dokumentera och beskriva processerna för sina metoder, modeller och grundläggande antaganden för kreditvärderingen. Detta bör omfatta den personal som är ansvarig för deras validering eller översyn samt översynen av resultaten av dessa processer. 1.3.6 Verifieringar, valideringar, avstämningar och översyner – Kreditvärderingsinstitutet bör genomföra åtgärder för att upptäcka och agera mot olämpliga, obehöriga, felaktiga eller bedrägliga beteenden i sina kreditvärderingsverksamheter och de processer som ligger till grund för dessa verksamheter, däribland validering av metoder/modeller för kreditvärdering samt validering av uppgifter och indata. 1.3.7 Allmänna it-kontroller – Kreditvärderingsinstitutet bör genomföra kontroller för att säkerställa ändamålsenligheten i den it-miljö som används för kreditvärderingsinstitutets affärsprocesser. Moment 1.4 Information och kommunikation

text: 20. Esma anser att en lämplig intern och extern kommunikation är avgörande för att kreditvärderingsinstitutet ska kunna uppfylla sina lagstadgade skyldigheter gentemot marknaden, kunderna och personalen. Ett kreditvärderingsinstitut bör inrätta förfaranden för nedåtriktad kommunikation av korrekta och fullständiga uppgifter av god kvalitet till sin personal och sina externa aktörer såväl som förfaranden för uppåtriktad kommunikation av känsliga uppgifter när det gäller beteenden och efterlevnaden av interna kontroller. Egenskaper 1.4.1 Kreditvärderingsinstitutet bör säkerställa en lämplig intern och extern kommunikation för utbyte av korrekta, fullständiga och aktuella uppgifter av god kvalitet till marknader, investerare, kunder och tillsynsmyndigheter. 1.4.2 Kreditvärderingsinstitutet bör inrätta kanaler för uppåtriktad kommunikation, däribland ett anmälningsförfarande, för att kunna lyfta upp väsentliga problem med de interna kontrollerna till ledningen och styrelsen. 1.4.3 Kreditvärderingsinstitutet bör inrätta kanaler för nedåtriktad kommunikation från ledningen och kontrollfunktionerna till personalen. Detta bör omfatta regelbundna uppdateringar av målen och ansvarsområdena för interna kontroller, spridning av information om identifierade efterlevnadsproblem samt presentationer och utbildning om policyer och förfaranden. Moment 1.5 Övervakningsaktiviteter

text: 21. Esma anser att löpande övervakning och tematiska översyner av kreditvärderingsinstitutets verksamhet är nödvändiga för att säkerställa att institutets system för intern kontroll bibehåller sin ändamålsenlighet. Denna övervakning gör det lättare att fastställa om alla delar av kreditvärderingsinstitutets system för intern kontroll har inrättats och fungerar ändamålsenligt. Egenskaper 1.5.1 Kreditvärderingsinstitutet bör säkerställa att systemen för intern kontroll utvärderas på olika nivåer, däribland inom institutets affärsenheter, kontrollfunktioner och funktioner för internrevision eller oberoende bedömning. 1.5.2 Kreditvärderingsinstitutets utvärderingar av systemen för intern kontroll bör utföras på regelbunden eller tematisk basis eller genom en kombination av båda. 1.5.3 Kreditvärderingsinstitutet bör bygga upp löpande utvärderingar av affärsprocesserna, till exempel direkt övervakning av e-postkommunikationen mellan analytiker och emittenter, och anpassa dem efter ändrade förhållanden. Detta bör omfatta regelbundet deltagande i, eller efterhandsgranskningar av, kreditvärderingskommittéerna. 1.5.4 Kreditvärderingsinstitutet bör rapportera avvikelser som identifierats vid utvärderingarna, och vilka avhjälpande åtgärder som behövs, till ledningen och styrelsen, som i sin tur bör övervaka genomförandet av korrigerande åtgärder. 1.5.5 Om viktiga operativa funktioner utkontrakteras till en extern part bör kreditvärderingsinstitutet säkerställa att personalen har ett direkt ansvar för övervakningen av de utkontrakterade affärsprocesserna. Ett kreditvärderingsinstitut bör säkerställa att externa tjänsteleverantörer får tydliga anvisningar om kreditvärderingsinstitutets mål och förväntningar, och att en företagsbesiktning utförs innan en leverantör utses.

text: 5.2 Funktioner för intern kontroll

text: 22. För att säkerställa att ett kreditvärderingsinstitut har ändamålsenliga funktioner för intern kontroll förväntar Esma sig att ett kreditvärderingsinstitut kan bevisa förekomsten av följande moment och egenskaper i sina policyer, förfaranden och arbetsmetoder. Allmänna principer

text: 23. ESMA anser att ett kreditvärderingsinstituts funktioner för intern kontroll bör ha tillräckliga resurser och personal med tillräcklig sakkunskap för att kunna uppfylla sina skyldigheter. Om kreditvärderingsinstitutet har utkontrakterat de viktiga operativa funktionerna för en funktion för intern kontroll på gruppnivå eller till en extern part anser Esma att kreditvärderingsinstitutet fortfarande har det fulla ansvaret för den utkontrakterade funktionens verksamhet. Esma anser att personal som har ansvar för kreditvärderingsinstitutets funktioner för intern kontroll bör ha lämplig erfarenhet och nödvändiga befogenheter för att fullgöra sina skyldigheter. Vissa funktioner kan utföras på gruppnivå eller av andra juridiska personer inom en företagsstruktur under förutsättning att företagsstrukturen inte utgör ett hinder för styrelsens förmåga att tillhandahålla tillsyn och ledningens förmåga att hantera riskerna på ett effektivt sätt, eller Esmas möjligheter att övervaka kreditvärderingsinstitutet på ett effektivt sätt.

text: 24. För att säkerställa att ett kreditvärderingsinstituts funktioner för intern kontroll är oberoende förväntar Esma sig att kreditvärderingsinstitutet överväger följande principer för att fastställa rollerna och ansvarsområdena för sina funktioner för intern kontroll: i. Funktionerna för intern kontroll bör vara funktionellt åtskilda från de funktioner/aktiviteter som de har i uppdrag att övervaka, granska eller kontrollera. ii. Funktionerna för intern kontroll bör inte utföra några operativa uppgifter som rör den affärsverksamhet som de ska övervaka, granska eller kontrollera. iii. Chefen för en funktion för intern kontroll bör inte rapportera till en person som har ett direkt ansvar för att leda de verksamheter som funktionen för intern kontroll övervakar, granskar eller kontrollerar. iv. Personal som har ansvar för funktionerna för intern kontroll bör ha tillgång till relevant intern eller extern utbildning för att säkerställa att deras kunskaper är tillräckliga för de uppgifter som utförs. Proportionalitet

text: 25. I villkoren för registrering av ett kreditvärderingsinstitut fastställs Esmas minsta förväntningar på kreditvärderingsinstitutets interna kontroll, funktioner för intern kontroll och styrning. För vissa kreditvärderingsinstitut är det inte proportionerligt att ha alla funktioner för intern kontroll som avses i detta avsnitt inom sin organisationsstruktur. Likväl bör egenskaperna hos alla funktioner för intern kontroll som beskrivs i detta avsnitt av riktlinjerna tilldelas till en lämplig ansvarig part.

text: 26. Esma anser att kreditvärderingsinstitutets styrelse bör bibehålla tillsynen över utförandet av dessa uppgifter och den fortsatta lämpligheten hos personal och resurser i enlighet med verksamhetens karaktär, storlek och komplexitet. Moment 2.1 Funktion för regelefterlevnad

text: 27. Esma anser att ett kreditvärderingsinstituts funktion för regelefterlevnad har ansvar för övervakning och rapportering av kreditvärderingsinstitutets och personalens efterlevnad av sina skyldigheter enligt förordningen om kreditvärderingsinstitut. Funktionen för regelefterlevnad är ansvarig för att följa alla ändringar av de lagar och förordningar som är tillämpliga för dess verksamhet. Funktionen för regelefterlevnad är även ansvarig för att ge den administrativa styrelsen eller tillsynsrådet rådgivning om lagar, regler, föreskrifter och standarder som kreditvärderingsinstitutet måste uppfylla, och för att i samarbete med andra relevanta funktioner bedöma de möjliga konsekvenserna av eventuella ändringar i regelverket för kreditvärderingsinstitutets verksamhet. Egenskaper 2.1.1 Funktionen för regelefterlevnad bör utföra sina funktioner oberoende av de affärsenheter som är ansvariga för kreditvärderingen och lämna in regelbundna rapporter till de oberoende ledamöterna i kreditvärderingsinstitutets administrativa styrelse eller tillsynsråd. 2.1.2 Funktionen för regelefterlevnad bör ge råd och stöd till den personal som deltar i kreditvärderingen så att de kan fullgöra sina skyldigheter enligt förordningen om kreditvärderingsinstitut. Funktionen för regelefterlevnad bör arbeta förebyggande med att identifiera risker och eventuell bristande efterlevnad genom regelbunden övervakning och utvärdering av verksamheten och uppföljning av avhjälpande åtgärder. 2.1.3 Funktionen för regelefterlevnad bör säkerställa att efterlevnaden övervakas genom ett strukturerat och väl definierat övervakningsprogram. 2.1.4 Funktionen för regelefterlevnad bör, i samarbete med andra relevanta funktioner om så är lämpligt, bedöma de möjliga konsekvenserna av eventuella ändringar av regelverket som rör kreditvärderingsinstitutets verksamhet och vid behov informera funktionen för riskhantering om riskerna till följd av bristande regelefterlevnad. 2.1.5 Funktionen för regelefterlevnad bör säkerställa att reglerna för efterlevnad iakttas och rapportera till styrelsen och ledningen om kreditvärderingsinstitutets hantering av efterlevnadsrisker. 2.1.6 Funktionen för regelefterlevnad bör samarbeta med funktionen för riskhantering för att utbyta information som är nödvändig för deras respektive uppgifter. 2.1.7 De slutsatser som dras av funktionen för regelefterlevnad bör beaktas av styrelsen och funktionen för riskhantering i deras processer för riskbedömning. Moment 2.2 Översynsfunktion

text: 28. Esma anser att ett kreditvärderingsinstituts översynsfunktion är ansvarig för att löpande, och åtminstone årligen, granska metoderna, modellerna och de grundläggande antagandena för kreditvärderingen. Kreditvärderingsinstitutets översynsfunktion är även ansvarig för att validera och granska nya metoder, modeller och grundläggande antaganden för kreditvärderingen och eventuella ändringar av befintliga metoder, modeller och grundläggande antaganden för kreditvärderingen. Egenskaper 2.2.1 Översynsfunktionen bör utföra sina funktioner oberoende av de affärsenheter som är ansvariga för kreditvärderingen och lämna in regelbundna rapporter till de oberoende ledamöterna i kreditvärderingsinstitutets administrativa styrelse eller tillsynsråd. 2.2.2 Kreditvärderingsinstitutets aktieägare eller personal som deltar i affärsutvecklingen bör inte utföra översynsfunktionens uppgifter. 2.2.3 Analyspersonal bör inte delta i godkännandet av nya, eller valideringen och granskningen av befintliga, metoder, modeller och grundläggande antaganden för kreditvärdering som de har utvecklat. 2.2.4 Översynsfunktionens personal bör antingen vara helt ansvarig eller ha en majoritet av rösterna i de kommittéer som är ansvariga för att godkänna metoder, modeller och grundläggande antaganden för kreditvärdering. Moment 2.3 Riskhanteringsfunktion

text: 29. Esma anser att ett kreditvärderingsinstituts riskhanteringsfunktion är ansvarig för utvecklingen och genomförandet av regelverket för riskhantering. Den bör säkerställa att de risker som är relevanta för dess skyldigheter enligt förordningen om kreditvärderingsinstitut identifieras, bedöms, mäts, övervakas, hanteras och rapporteras på ett korrekt sätt av de relevanta avdelningarna/funktionerna inom kreditvärderingsinstitutet. Egenskaper 2.3.1 Riskhanteringsfunktionen bör utföra sina funktioner oberoende av de affärsoch stödenheter vars risker den övervakar, men inte förhindras från att samverka med dem. 2.3.2 Riskhanteringsfunktionen bör säkerställa att alla risker som kan ha en väsentlig inverkan på kreditvärderingsinstitutets förmåga att fullgöra sina skyldigheter enligt förordningen om kreditvärderingsinstitut, eller dess fortsatta verksamhet, identifieras, bedöms, mäts, övervakas, hanteras, lindras och rapporteras på ett korrekt sätt av och till de relevanta enheterna inom kreditvärderingsinstitutet. 2.3.3 Riskhanteringsfunktionen bör övervaka kreditvärderingsinstitutets riskprofil gentemot kreditvärderingsinstitutets riskbenägenhet för att göra det möjligt att fatta beslut. 2.3.4 Riskhanteringsfunktionen bör ge råd om förslag och riskbeslut som fattats av affärsenheterna och informera styrelsen om huruvida dessa beslut är förenliga med kreditvärderingsinstitutets riskbenägenhet och mål. 2.3.5 Riskhanteringsfunktionen bör rekommendera förbättringar av regelverket för riskhantering och korrigerande åtgärder för policyer och förfaranden avseende risker och se över tröskelvärdena för risker i enlighet med eventuella ändringar av organisationens riskbenägenhet. Moment 2.4 Funktion för informationssäkerhet

text: 30. Esma anser att ett kreditvärderingsinstituts funktion för informationssäkerhet är ansvarig för utvecklingen och genomförandet av informationssäkerhet inom kreditvärderingsinstitutet. Ett kreditvärderingsinstitut bör inrätta en funktion för informationssäkerhet som främjar en kultur av informationssäkerhet inom kreditvärderingsinstitutet. Egenskaper 2.4.1 Funktionen för informationssäkerhet bör utföra sina funktioner oberoende av affärsenheterna och bör vara ansvarig för att övervaka kreditvärderingsinstitutets efterlevnad av policyerna och förfarandena för informationssäkerhet. 2.4.2 Funktionen för informationssäkerhet bör leda kreditvärderingsinstitutets verksamhet inom området. 2.4.3 Funktionen för informationssäkerhet bör utarbeta ett informationsprogram för kreditvärderingsinstitutets personal för att förstärka säkerhetskulturen och utveckla en bred förståelse för kreditvärderingsinstitutets krav på informationssäkerhet. 2.4.4 Funktionen för informationssäkerhet bör lämna regelbundna uppdateringar och råd till styrelsen och ledningen om informationssäkerheten i kreditvärderingsinstitutets system och verksamheter. Moment 2.5 Internrevisionsfunktion

text: 31. Esma anser att ett kreditvärderingsinstituts funktion för internrevision är ansvarig för att tillhandahålla en oberoende, objektiv verksamhet för försäkran och rådgivning som utformats för att förbättra organisationens verksamhet. Detta hjälper organisationen att uppfylla sina mål genom att införa ett systematiskt och disciplinerat tillvägagångssätt för att utvärdera och förbättra ändamålsenligheten i systemet för intern kontroll. Egenskaper 2.5.1 Internrevisionsfunktionen bör utföra sina funktioner oberoende av affärsenheterna och styras av en stadga för internrevision som definierar dess roll och ansvarsområden och som står under styrelsens tillsyn. 2.5.2 Internrevisionsfunktionen bör använda ett riskbaserat tillvägagångssätt. 2.5.3 Internrevisionsfunktionen bör genomföra oberoende granskningar och lämna en objektiv försäkran om att kreditvärderingsinstitutets verksamheter, inklusive viktiga operativa funktioner som utkontrakterats , uppfyller kreditvärderingsinstitutets policyer och förfaranden såväl som andra tillämpliga rättsliga och administrativa krav. 2.5.4 Internrevisionsfunktionen bör åtminstone en gång om året, på grundval av internrevisionens årliga mål, inrätta en revisionsplan och ett detaljerat granskningsprogram som står under styrelsens tillsyn. 2.5.5 Internrevisionsfunktionen bör lämna regelbundna rapporter till de oberoende ledamöterna i kreditvärderingsinstitutets administrativa styrelse eller tillsynsråd eller till revisionskommittén i förekommande fall. 2.5.6 Internrevisionsfunktionen bör lämna sina revisionsrekommendationer på ett tydligt och enhetligt sätt som gör att styrelsen och ledningen förstår rekommendationernas väsentlighet och prioriterar därefter. 2.5.7 Rekommendationerna från internrevisionerna bör bli föremål för formella uppföljningar på respektive ledningsnivå för att säkerställa att de skyndsamt och effektivt beaktas och att resultaten rapporteras.


text: AIFM-direktivet

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011

text: om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiv

text: och

text: och förordningarna

text: (EG) nr 1060/2009

text: och

text: (EU) nr 1095/2010

text: Esmaförordningen

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/77/EG

text: Fondföretagsdirektivet

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009

text: om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag)

text: Förordning

text: (EU) 2019/2088

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019

text: om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn

text: Förordning

text: (EU) nr 345/2013

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 345/2013 av den 17 april 2013

text: om europeiska riskkapitalfonder.

text: Förordning

text: (EU) nr 346/2013

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 346/2013 av den 17 april 2013

text: om europeiska fonder för socialt företagande

text: Förordningen om basfakta för Kommissionens förordning

text: (EU) nr 583/2010

text: av den 1 juli 2010 om investerare genomförande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG

text: rörande basfakta för investerare och villkor som ska uppfyllas när faktablad med basfakta för investerare eller prospekt tillhandahålls på annat varaktigt medium än papper eller på en webbplats

text: EUT L 174, 1.7.2011, s. 1. EUT L 331, 15.12.2010, s. 84. EUT L 302, 17.11.2009, s. 32. EUT L 317, 9.12.2019, s. 1. EUT L 115, 25.4.2013, s. 1. EUT L 115, 25.4.2013, s. 18. EUT L 176, 10.7.2010, s.1.

text: Kommissionens delegerade Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2020/1818

text: av den förordning

text: (EU) 2020/1818

text: 17 juli 2020 om komplettering av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011

text: vad gäller minimistandarder för EUreferensvärden för klimatomställning och EU-referensvärden för anpassning till Parisavtalet

text: (EU) 2022/1288

text: av den förordning

text: (EU) 2022/1288

text: 6 april 2022 om komplettering av

text: vad gäller tekniska standarder för tillsyn som specificerar innehållet i och presentationen av information med avseende på principen om att inte orsaka betydande skada, och som specificerar innehållet i, metoderna för och presentationen av information med avseende på hållbarhetsindikatorer och negativa konsekvenser för hållbar utveckling, samt innehållet i och presentationen av information med avseende på främjande av miljörelaterade eller sociala egenskaper och mål för hållbar investering i upplysningar som lämnas innan avtal ingås, på webbplatser och i regelbundna rapporter

text: AIF-fond Alternativ investeringsfond

text: AIF-förvaltare Förvaltare av alternativa investeringsfonder

text: Eltif-fonder Europeiska långsiktiga investeringsfonder

text: Esma Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

text: Eusef-fonder Europeiska fonder för socialt företagande

text: EuVECA-fonder Europeiska riskkapitalfonder

text: SFDR Förordningen om hållbarhetsrelaterade upplysningar (förordning

text: (EU) 2019/2088

text: Ucits Fondföretag

text: EUT L 406, 3.12.2020, s. 17.5. EUT L 196, 25.7.2022, s. 1.

text: Fond ett företag för kollektiva investeringar (enligt definitionen i artikel 1.2

text: a

text: b

text: i direktivet om fondföretag och artikel 4.1 a i AIFM-direktivet).

text: Fondförvaltare a) ett förvaltningsbolag (enligt definitionen i

text: artikel 2.1 b i direktivet

text: om fondföretag),

text: b) ett investeringsbolag som inte har utsett något förvaltningsbolag som auktoriserats i enlighet med direktivet om fondföretag,

text: c) en AIF-förvaltare (enligt definitionen i artikel 4.1 b i AIFM-direktivet) av en AIF-fond, och

text: d) en internt förvaltad AIF-fond i enlighet med artikel 5.1 b i AIFMdirektivet.

text: Referensvärde ett marknadsindex mot vilket en fonds resultat ska bedömas.

text: ”ESG” (Environmental, Social, Governance) betyder ”miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning”. 11 ”SRI” (Socially Responsible Investments) betyder ”socialt ansvarsfulla investeringar”.

amnesord:
Fund Management
Guidelines and Technical standards
Sustainable finance

publisher: Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

sprak: sv

title: Guidelines on funds' names using ESG or sustainability-related terms

serie: riktlinjer

text: Riktlinjer

type: rubrik

text: om fondnamn som innehåller ESG- eller hållbarhetsrelaterade begrepp

text: 1. Tillämpningsområde

text: Målgrupp

type: stycke

text: 1. Dessa riktlinjer gäller för förvaltningsbolag för fondföretag, inbegripet fondföretag som inte har utsett ett förvaltningsbolag för fondföretaget, förvaltare av alternativa investeringsfonder inklusive internt förvaltade AIF-, EuVECA-, Eusef- och Eltif-fonder och förvaltare av penningmarknadsfonder samt behöriga myndigheter. Omfattning

text: 2. Dessa riktlinjer gäller i förhållande till

text: artikel 14.1 a i direktiv 2009/65/EG

text: artikel 12.1 a i direktiv 2011/61/EU

text: och

text: artikel 4.1 i förordning (EU) 2019/1156

text: . De gäller särskilt bolagens skyldighet att handla ärligt och rättvist när de bedriver sin verksamhet och att all information som ingår i marknadsföringskommunikationen ska vara rättvisande, tydlig och ej vilseledande. 3. Dessa skyldigheter är relevanta för all fonddokumentation och marknadsföringskommunikation som riktar sig till investerare eller potentiella investerare i fondföretag och AIF-fonder, även när de utgör EuVECA- Eusef-, Eltif- och penningmarknadsfonder. Ikraftträdande

text: 4. Dessa riktlinjer börjar gälla tre månader efter dagen för deras offentliggörande på Esmas webbplats på alla officiella EU-språk. 5. Förvaltare av nya fonder som skapas efter den dag då riktlinjerna börjar gälla bör tillämpa dessa riktlinjer omedelbart med avseende på dessa fonder.

text: 6. Förvaltare av fonder som fanns före den dag då dessa riktlinjer började gälla bör tillämpa dessa riktlinjer med avseende på dessa fonder sex månader från och med den dag då riktlinjerna började gälla.

text: 2. Hänvisningar till lagstiftning, förkortningar och definitioner

text: 2.1. Hänvisningar till lagstiftning 2.2. Förkortningar 2.3. Definitioner

text: 3. Syfte

text: 7. Dessa riktlinjer grundar sig på artikel 23.7 i AIFM-direktivet,

text: artikel 69.6 i direktivet

text: om fondföretag och artikel 16.1 i Esmaförordningen. Syftet med dessa riktlinjer är att närmare ange under vilka omständigheter fondnamn som innehåller ESG- eller hållbarhetsrelaterade begrepp är oskäliga, otydliga eller vilseledande.

text: 8. Namnet på en fond förmedlar information om fonden till investerare och är också ett viktigt marknadsföringsverktyg för fonden. En fonds namn är ofta den första information om fonden som investerarna ser, och även om investerarna bör se bortom själva namnet och titta närmare på den underliggande informationen om fonden kan fondens namn i hög grad påverka deras investeringsbeslut.

text: 4. Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: 4.1 Riktlinjernas status

text: 9. Enligt artikel 16.3 i Esmaförordningen ska behöriga myndigheter och finansmarknadsaktörer med alla tillgängliga medel söka följa dessa riktlinjer.

text: 10. De behöriga myndigheter som omfattas av riktlinjerna bör följa dem genom att införliva dem i sina nationella rättsliga ramar och/eller tillsynsramar utifrån vad som är lämpligt, även i fall där enskilda riktlinjer i första hand riktar sig till finansmarknadsaktörer. I sådana fall ska de behöriga myndigheterna genom sin tillsyn se till att finansmarknadsaktörerna följer riktlinjerna.

text: 4.2 Rapporteringskrav

text: 11. Inom två månader efter det att riktlinjerna har offentliggjorts på Esmas webbplats på alla officiella EU-språk ska de behöriga myndigheter som omfattas av riktlinjerna anmäla till Esma om de i) följer, ii) inte följer men avser att följa eller iii) inte följer och inte avser att följa riktlinjerna.

text: 12. Om riktlinjerna inte följs ska behöriga myndigheter också, inom två månader efter det att riktlinjerna har offentliggjorts på Esmas webbplats på alla officiella EU-språk, meddela Esma om skälen till att de inte följer riktlinjerna.

text: 13. En mall för anmälan finns på Esmas webbplats. Så snart mallen har fyllts i ska den översändas till Esma.

text: 14. Finansmarknadsaktörer behöver inte rapportera huruvida de följer riktlinjerna eller ej.

text: 5. Riktlinjer om fondnamn på fondföretag och AIF-fonder som innehåller ESG- eller hållbarhetsrelaterade begrepp

text: 5.1 Förklaringar av viktiga begrepp enligt dessa riktlinjer

text: 15. Följande förklaringar är relevanta för nyckelbegreppen som nämns i nedanstående avsnitt av dessa riktlinjer. - Omställningsrelaterade begrepp omfattar alla begrepp som härleds från grundordet ”omställning”, t.ex. ”ställa om”, och de begrepp som härrör från ”förbättra”, ”framsteg”, ”utveckling”, ”omvandling”, ”nettonoll” osv. - Miljörelaterade begrepp avser alla ord som ger investeraren intryck av främjande av miljöegenskaper, t.ex. ”grön”, ”miljö” och ”klimat”. Dessa begrepp kan även 10 11 omfatta förkortningarna ”ESG ” och ”SRI ”. - Med socialt relaterade begrepp avses alla ord som ger investeraren intryck av främjande av sociala egenskaper, t.ex. ”social” eller ”jämlikhet”. - Med styrningsrelaterade begrepp avses alla ord som ger investeraren intryck av fokus på styrning, t.ex. ”styrning” eller ”kontroverser”. - Med påverkansrelaterade begrepp avses alla begrepp som härrör från grundordet ”påverka”, t.ex. ”påverkan”. - Med hållbarhetsrelaterade begrepp avses alla begrepp som endast härrör från grundordet ”hållbar”, t.ex. ”hållbart” eller ”hållbarhet”.

text: 5.2 Rekommendationer till fondförvaltare om användningen av begrepp i fondnamn

text: 16. Fonder som använder omställnings- och styrningsrelaterade och socialt relaterade begrepp bör - uppnå ett tröskelvärde om 80 procent kopplat till andelen investeringar som används för att uppnå miljörelaterade eller sociala egenskaper eller mål för hållbar investering i enlighet med de bindande delarna av investeringsstrategin, som uppges i bilagorna II och III till kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2022/1288

text: , och - utesluta investeringar i företag som avses i artikel 12.1 a–c i kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2020/1818

text: 17. Fonder som använder miljö- eller påverkansrelaterade begrepp bör - uppnå ett tröskelvärde om 80 procent kopplat till andelen investeringar som används för att uppnå miljörelaterade eller sociala egenskaper eller mål för hållbar investering i enlighet med de bindande delarna av investeringsstrategin, som uppges i bilagorna II och III till kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2022/1288

text: , och - utesluta investeringar i företag som avses i artikel 12.1 a–g i kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2020/1818

text: 18. Fonder som använder hållbarhetsrelaterade begrepp bör - uppnå ett tröskelvärde om 80 procent kopplat till andelen investeringar som används för att uppnå miljörelaterade eller sociala egenskaper eller mål för hållbar investering i enlighet med de bindande delarna av investeringsstrategin, som uppges i bilagorna II och III till kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2022/1288

text: , - utesluta investeringar i företag som avses i artikel 12.1 a–g i kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2020/1818

text: , och - åta sig att investera en meningsfull andel i hållbara investeringar som avses i

text: artikel 2.17 i förordningen

text: om hållbarhetsrelaterade upplysningar.

text: 19. Om ett fondnamn innehåller begrepp från mer än en av punkterna 16 och 17 bör bestämmelserna i dessa punkter tillämpas kumulativt, förutom när de begreppen kombineras med omställningsrelaterade begrepp, då endast punkterna 16 och 21 bör tillämpas. Ytterligare rekommendationer för särskilda typer av fonder

text: 20. Fonder som valt ett index som referensvärde bör endast använda de begrepp som avses i punkterna 16–18 i sitt namn om vägledningen i dessa punkter uppfylls av fonden.

text: 21. Fonder som använder omställnings- eller påverkansrelaterade begrepp i sina namn bör också säkerställa att de investeringar som används för att uppnå det tröskelvärde som avses i punkterna 16 respektive 17 är på en tydlig och mätbar väg mot social omställning eller miljöomställning eller görs i syfte att generera en positiv och mätbar social påverkan eller miljöpåverkan vid sidan av ekonomisk avkastning. Tillsynsförväntningar

text: 22. De behöriga myndigheterna bör beakta punkterna 16–21 under hela fondens livstid. Investerare kan kontrollera denna information genom de regelbundna upplysningar som lämnas i enlighet med kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2022/1288

text: . En tillfällig avvikelse från tröskelvärdet och uteslutningarna bör behandlas som en passiv överträdelse och korrigerad i investerarnas bästa intresse, förutsatt att avvikelsen inte beror på ett avsiktligt val av fondförvaltaren.

text: 23. Beroende på de relevanta omständigheterna bör de behöriga myndigheterna ta hänsyn till att indata som motiverar ytterligare utredning och en tillsynsdialog med fondförvaltaren innefattar följande: - Avvikelser i den kvantitativa tröskelnivån som inte är passiva överträdelser, - en fond som inte uppvisar en tillräckligt hög andel investeringar för att använda omställnings-, ESG-, påverkans- eller hållbarhetsrelaterade begrepp i sitt namn, eller - om den behöriga myndigheten anser att användande av omställnings-, ESG-, påverkans- eller hållbarhetsrelaterade begrepp i fondens namn skulle leda till att investerare får oskälig eller otydlig information eller att förvaltaren inte handlar hederligt eller rättvist och därmed vilseleder investerare.

type: vagledning

utgivare: esma


text: EUT L 174, 1.7.2011, s. 1. 2 EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

text: Denna tröskel motsvarar en rapporteringsfrekvens på halvårs- eller kvartalsbasis, enligt artikel 110.3 a och c i kommissionens förordning 231/2013, för auktoriserade AIF-förvaltare beroende på förvaltarens art och de AIF-fonder som denne förvaltar. Fullständiga diagram över rapporteringsfrekvenser finns i Esmas riktlinjer om rapporteringsskyldigheter.

text: Den senaste utgåvan av Esmas statistiska årsrapport om alternativa investeringsfonder i EU, Esma 2020, offentliggjordes vid tidpunkten för utfärdande av dessa riktlinjer och finns tillgänglig här: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1006_asr-aif_2020.pdf

amnesord:
Fund Management
Guidelines and Technical standards

title: Guidelines on Article 25 of Directive 2011/61/EU

text: Riktlinjer

text: om

text: artikel 25 i direktiv 2011/61/EU

text: 23/06/2021 |

text: SV

text: I. Tillämpningsområde

text: Vem? 1. Dessa riktlinjer är tillämpliga på behöriga myndigheter. Vad? 2. Dessa riktlinjer är tillämpliga med avseende på

text: artikel 25 i direktivet

text: om AIF-förvaltare. När? 3. Dessa riktlinjer börjar gälla två månader efter dagen för deras offentliggörande på Esmas webbplats på alla officiella EU-språk.

text: II. Hänvisningar till lagstiftning, förkortningar och definitioner

text: Hänvisningar till lagstiftning Direktivet om AIF-

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU

text: av den förvaltare 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiv

text: och

text: och förordningarna

text: (EG) nr 1060/2009

text: och

text: (EU) nr 1095/2010

text: Esmaförordningen

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av kommissionens beslut nr

text: Nivå 2-förordningen till Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 231/2013

text: om direktivet om AIF- komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv förvaltare

text: vad gäller undantag, allmänna verksamhetsvillkor, förvaringsinstitut, finansiell hävstång, öppenhet och tillsyn Förkortningar AIF-fond Alternativ investeringsfond AIF-förvaltare Förvaltare av alternativa investeringsfonder EBA Europeiska bankmyndigheten ECB Europeiska centralbanken Eiopa Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten Esma Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

text: III. Syfte

text: 4. Dessa riktlinjer grundar sig på artikel 16.1 i Esmaförordningen. Syftet med riktlinjerna är att fastställa konsekventa, effektiva och ändamålsenliga tillsynsmetoder inom EUsystemet för finansiell tillsyn och säkerställa en gemensam, enhetlig och konsekvent tillämpning av

text: artikel 25 i direktivet

text: om AIF-förvaltare. Dessa avser särskilt bedömning av hävstångsrelaterad systemrisk och syftar till att säkerställa att behöriga myndigheter antar ett konsekvent tillvägagångssätt vid bedömning av huruvida villkoret för införande av hävstångsrelaterade åtgärder är uppfyllt.

text: IV. Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: Riktlinjernas status 5. Enligt artikel 16.3 i Esmaförordningen bör behöriga myndigheter med alla tillgängliga medel söka följa dessa riktlinjer. 6. De behöriga myndigheter som omfattas av dessa riktlinjer bör följa dem genom att införliva dem i sina nationella rättsliga ramar och/eller tillsynsramar, beroende på vad som är lämpligast. Rapporteringskrav 7. Inom två månader efter det att riktlinjerna har offentliggjorts på Esmas webbplats på alla officiella EU-språk ska de behöriga myndigheter som omfattas av riktlinjerna anmäla till Esma om de i) följer, ii) inte följer men avser att följa eller iii) inte följer och inte avser att följa riktlinjerna. 8. Om riktlinjerna inte följs ska behöriga myndigheter också inom två månader efter det att riktlinjerna har offentliggjorts på Esmas webbplats på alla officiella EU-språk meddela Esma om skälen till varför de inte följer riktlinjerna. 9. En mall för anmälan finns på Esmas webbplats. Så snart mallen har fyllts i ska den översändas till Esma.

text: V. Riktlinjer om

text: artikel 25 i direktiv 2011/61/EU

text: V.I. Riktlinjer för bedömning av hävstångsrelaterad systemrisk 10. Vid bedömning av i vilken grad användning av finansiell hävstång bidrar till ackumulering av systemrisk i finanssystemet enligt

text: artikel 25 i direktivet

text: om AIFförvaltare (riskbedömningen) bör behöriga myndigheter beakta åtskillig information av såväl kvantitativ som kvalitativ art. 11. Behöriga myndigheter bör genomföra riskbedömningen kvartalsvis. 12. Riskbedömningen bör ske i två steg: a) Steg 1: Den finansiella hävstångens nivå, källa och olika användningar (tabell 1) b) Steg 2: Hävstångsrelaterad systemrisk (tabell 2) 13. I det första steget bör behöriga myndigheter identifiera de AIF-fonder som med större sannolikhet än andra kan medföra risker för finanssystemet. Riskerna för finanssystemet är större för följande typer av AIF-fonder: a) AIF-fonder som använder finansiell hävstång i betydande grad i enlighet med artikel 111.1 i nivå 2-förordningen till direktivet om AIF-förvaltare. b) AIF-fonder som inte använder finansiell hävstång i någon betydande grad i enlighet med artikel 111.1 i nivå 2-förordningen till direktivet om AIF-förvaltare och vars reglerade förvaltade tillgångar på rapporteringsdagen överstiger 500 miljoner euro . c) AIF-fonder som utnyttjar hävstång, faller utanför dem som nämns i punkterna a och b och vars ovanligt stora användning av hävstång enligt indikatorerna i tabell 1 kan innebära risker för den finansiella stabiliteten. 14. I led c punkt 13 ovan avser ”ovanligt stor användning av hävstång” en användning av hävstång som väsentligen (t.ex. med en hög percentil i fördelningen) skiljer sig från andra alternativa investeringsfonder om AIF-fondens hävstångsvärde jämförs med a) median- eller medelvärdet för finansiell hävstång för AIF-fonder av samma typ (t.ex. hedgefonder, riskkapitalfonder, fastighetsfonder, fondandelsfonder och andra AIFfonder) och b) AIF-fondens historiska median- eller medelvärde för finansiell hävstång. 15. Inom ramen för steg 2 bör behöriga myndigheter utvärdera de potentiella hävstångsrelaterade systemriskerna för den finansiella stabiliteten hos de AIF-fonder som identifierats i steg 1 och i bedömningen inkludera åtminstone följande risker: a) Risk för marknadspåverkan. b) Risk för blixtförsäljning. c) Risk för direkt spridning till finansinstitut. d) Risk för avbrott i direkt kreditförmedling. 16. Behöriga myndigheter bör basera sin riskbedömning på uppgifter enligt direktivet om AIF-förvaltare mottagna med en rapporteringsfrekvens som uppfyller kraven i artikel 110 i nivå 2-förordningen till direktivet om AIF-förvaltare. Förutom de uppgifter som krävs enligt direktivet om AIF-förvaltare bör behöriga myndigheter använda de bästa tillgängliga uppgifterna för vissa av indikatorerna i tabell 2, bl.a. nationella tillsynsuppgifter och/eller tredjepartsuppgifter där detta är lämpligt. För att begränsa inkonsekvensrisken bör behöriga myndigheter utgå från (den icke-uttömmande) listan över datakällor i bilaga I. 17. Behöriga myndigheter bör meddela resultaten av sin riskbedömning till Esma åtminstone årligen och varje gång de identifierar en risk som kan påverka den finansiella stabiliteten. Behöriga myndigheter bör underrätta andra behöriga myndigheter inom EU vid åtgärder eller verksamhet från AIF-förvaltares sida i andra EU-jurisdiktioner som kan medföra risker för den finansiella stabiliteten och för finanssystemets integritet. 18. Behöriga myndigheter bör använda sin riskbedömning, i förekommande fall i kombination med en kvalitativ bedömning, för att välja ut de AIF-fonder där en hävstångsgräns enligt riktlinjerna i avsnitt V.II är motiverad. Tabell 1.

text: Hävstångsrelaterad 4 Indikator Beskrivning Omfattning Datakälla systemrisk

text: Hävstångsmått Bruttovärde för AIF-fondens hävstång enligt En AIF- Direktivet om AIF-

text: Den finansiella hävstång bruttometoden fond förvaltare: 294

text: hävstångens nivå, källa och olika användningar Hävstång enligt AIF-fondens finansiella hävstång den En AIF- Direktivet om AIFberäknad enligt den åtagandebaserade fond förvaltare: 295 åtagandebaserade metoden metoden

text: Bruttoexponeringar (utom

text: räntederivat och valutaderivat för Justerad finansiell En AIF- Direktivet om AIF- 5 risksäkringsändamål) som hävstång fond förvaltare: 123,124, 53 procentandel av

text: nettotillgångsvärdet

text: Värde på lånade pengar eller Finansiell En AIF- Direktivet om AIFvärdepapper som procentandel av hävstång fond förvaltare: 283,286, 53 nettotillgångsvärdet

text: Värde i basvalutan för AIF-fondens

text: Förvaltade tillgångar

text: Föreskrivna förvaltade tillgångar med metoden En AIF- Direktivet om AIFförvaltade enligt artiklarna 2 och 10 i nivå 2fond förvaltare: 48 tillgångar förordningen till direktivet om AIF-

text: förvaltare

text: Siffrorna avser motsvarande avsnitt i direktivet om AIF-förvaltare.

text: Denna åtgärd utelämnar räntederivat från hävstångsberäkningen enligt den metod som används i den årliga statistiska rapporten

text: om AIF-fonder i EU. Användning av räntederivat tenderar att överdriva hävstångsmått på grund av att räntederivat mäts med ett

text: teoretiskt belopp (i stället för justering med hjälp av tidslängd som vid den åtagandebaserade metoden).

text: Tabell 2

text: Nettotillgångsvärdet x finansiell Direktivet om En AIF- Nettoexponering hävstång beräknad med den AIF-förvaltare: fond åtagandebaserade metoden 53, 295

text: Direktivet om

text: AIF-förvaltare:

text: Huvudkategorier av tillgångar som 123, 124

text: AIF-fonden har investerat i jämfört Grupp av Storleken på den

text: Marknadspåverkan

text: med storleken på den underliggande AIF-fonder underliggande

text: En enskild AIF-fond marknaden marknaden enligt

text: eller en grupp av externa uppgifter

text: AIF-fonder är Marknadsavtryck på (se bilaga II)

text: tillräckligt stor för att den underliggande Direktivet om

text: påverka marknaden marknaden AIF-förvaltare:

text: 126 Värdet på omsättning i varje Omsättning på tillgångsklass över Grupp av den rapporteringsmånaderna jämfört med AIF-fonder underliggande tillgångsklassens omsättning marknaden enligt

text: externa uppgifter

text: (se bilaga II)

text: Procentandel av AIF-fondens kapital Direktivet om En AIF- Investerarkoncentration vars verkliga ägare är de fem största AIF-förvaltare: fond ägarna 118

text: Genomsnittlig skillnad i samtliga

text: tidsintervall mellan andel av AIF- Direktivet om

text: fonders portföljer som kan likvideras En AIF- AIF-förvaltare: Likviditetsprofil och investerarens möjlighet att få fond 53, 57, 178-184,

text: betalningar av inlösen 186-192

text: Risk för

text: Illikvida tillgångar inbegriper fysiska

text: blixtförsäljning

text: tillgångar, ej börsnoterade aktier,

text: En AIF-förvaltares företagsobligationer och konvertibla Direktivet om Andelen mindre likvida En AIFverksamhet kan bidra obligationer med låg kreditvärdighet AIF-förvaltare: tillgångar fond till en nedåtgående samt lån i procent av de förvaltade 33, 123,

text: prisspiral för tillgångarna

text: finansinstrument eller

text: andra tillgångar på En enda Nettoaktier delta så sätt att de hotar AIF-fond Direktivet om finansinstrumentens Riskmått DV01 netto eller grupp AIF-förvaltare: eller andra tillgångars av AIF- 53, 139:142 bärkraft Potentiella CS01 netto fonder likviditetskrav till följd Ytterligare av marknadschock (en Value-at-Risk (VaR) information enda AIF-fond: i som procent av En enda behöriga Vega-exponering nettotillgångsvärdet; AIF-fond Direktivet om myndigheter grupp av AIF-fonder: i eller grupp AIF-förvaltare: kan kräva Nettovalutaexponering basvaluta) av AIF- 53, 139,145, 302 att AIF- delta fonder förvaltare Nettoråvaruexponering periodiskt delta rapporterar

text: enligt

text: artikel 24.5

text: i

text: direktivet

text: om AIF-

text: förvaltare

text: Potentiella likviditetskrav från begärda Direktivet om

text: säkerheter (på AIF-derivat och repor) i En AIF- AIF-förvaltare:

text: förhållande till tillgängliga likvida fond 185, 284-289, Andra potentiella tillgångar 157-159 likviditetskrav

text: Direktivet om En AIF- Potentiella likviditetskrav (efter källa) AIF-förvaltare: fond 297-301

text: Direktivet om

text: Långsiktigt värde på investeringar i AIF-förvaltare:

text: börsnoterade aktier och Grupp av 123

text: företagsobligationer som emitterats AIF-fonder (värdepapper

text: av finansinstitut. emitterade av

text: Kopplingar till finansinstitut)

text: finansinstitut via

text: investeringar

text: Summa långsiktiga exponeringar i Direktivet om Risk för direkt Grupp av strukturerade och AIF-förvaltare: spridning till AIF-fonder värdepapperiserade produkter. 53, 57, 123

text: finansinstitut

text: Exponering för en

text: eller flera AIF-fonder 160-171 kan utgöra en viktig Storleken på AIFkälla för marknads-, Marknadsvärderad En AIF- fondens motpart likviditets- eller motpartskreditexponering netto i motpartsrisk för ett fond på basis av förhållande till AIF-fonden finansinstitut externa uppgifter Motpartsrisk (se bilaga II)

text: Potentiella likviditetskrav till följd av En AIF- 7 En AIF-fond marknadschock (se ovan) fond

text: Kopplingar till Direktivet om 8 Grupp av finansinstitut via Finansinstitut utsatt för risk för förlust AIF-förvaltare: AIF-fonder investerarbas 209

text: Risk för avbrott i Summa långsiktiga värden på direkt AIF-fonders företagsobligationer och konvertibla Direktivet om kreditförmedling investeringar i Grupp av obligationer ej emitterade av AIF-förvaltare: kreditinstrument från AIF-fonder AIF-fonders finansinstitut. 123 icke-finansinstitut bidragande till

text: finansiering av

text: Likviditetskrav till följd av derivat utgör särskilt en motpartsrisk för motparten.

text: Bankexponering till enheter inom skuggbanksystemet begränsas emellertid av EBA:s riktlinjer. EBA ståndpunkt är att endast AIF-fonder med begränsad finansiell hävstång kan anses ligga utanför definitionen ”enheter inom skuggbanksystemet”.

text: Hävstångsrelaterad 6 Indikator Beskrivning Omfattning Datakälla systemrisk minskad hävstång inom realekonomin vid nedgång, vilket Direktivet om förstärker den Summa lån med hävstång (leveraged Grupp av AIF-förvaltare: allmänna loans) och övriga lån. AIF-fonder 123 kredittillgångens procykliska effekt.

text: V.II. Riktlinjer om hävstångsgränser 19. När man beslutar att införa hävstångsgränser för en AIF-förvaltare som förvaltar AIFfonder som utgör risker för den finansiella stabiliteten bör behöriga myndigheter ta följande i beaktande (illustreras genom fallstudierna i bilaga II): a) Risker efter AIF-fondernas typ (hedgefond, riskkapitalfonder, fastighetsfonder, fondandelsfonder eller annan relevant typ) och riskprofil enligt definitionen i riskbedömningen utförd i enlighet med punkt 12. b) Risker orsakade av gemensamma exponeringar. Om behöriga myndigheter beslutar att en grupp AIF-fonder av samma typ och med liknande riskprofiler kollektivt kan medföra hävstångsrelaterade systemrisker bör de tillämpa hävstångsgränser på samtliga AIF-fonder och grupper av AIF-fonder på liknande eller identiskt sätt. 20. Behöriga myndigheter bör tillämpa hävstångsgränser noggrant vad gäller såväl val av tidpunkt och in- och utfasning: a) Om behöriga myndigheter inför kontinuerliga hävstångsgränser för en AIF-fond eller en grupp av AIF-fonder som hotar den finansiella stabiliteten bör gränserna behållas så länge riskerna som AIF-fonden eller gruppen av AIF-fonder medför inte har minskat. b) Om behöriga myndigheter inför tillfälliga hävstångsgränser i syfte att begränsa ackumulering av risk, inklusive eventuellt procykliskt agerande av en AIF-fond eller grupp av AIF-fonder, t.ex. om AIF-fonden bidrar till överflödig kredittillväxt eller utveckling av för höga priser på tillgångar, bör hävstångsgränserna tas bort när förändringen av marknadsvillkoren eller AIF-fondens agerande inte längre har en procyklisk effekt. c) Behöriga myndigheter bör tillämpa hävstångsgränser progressivt (”infasningsperioden”) för att undvika procyklikalitet, i synnerhet om ett procykliskt införande av gränser kan ge upphov till just den risk som de avser att reducera. d) Behöriga myndigheter bör ta hänsyn till möjligheten att använda cykliska gränser för att hämma ackumulering och förverkligande av risker under den finansiella cykelns uppgångs- och nedgångsfaser. 21. Vid fastställande av den lämpliga nivån för hävstångsgränser bör behöriga myndigheter ta i beaktande dessa åtgärders effektivitet vid avvärjande av risken för marknadspåverkan, blixtförsäljning, spridning till finansiella motparter och avbrott i kreditförmedling för att säkerställa sektorns fortsatta förmåga att tillhandahålla värdefulla tjänster till ekonomin. Behöriga myndigheter bör ta följande i beaktande: a) Om risker kan kopplas direkt till hävstångens storlek ska införandet av hävstångsgränser syfta till att minska dessa risker. b) Om risker delvis är relaterade till storleken men införandet av gränser inte kan reducera riskerna i samma omfattning på grund av att AIF-fonder kan justera sin strategi för att hålla risken på samma nivå, bör behöriga myndigheter överväga införande av andra begränsningar när det gäller förvaltningen av sådana AIF-fonder (t.ex. begränsningar av investeringspolicy, inlösenpolicy eller användarpolicy). c) Om införandet av gränser tillfälligt kan leda till en riskökning, t.ex. genom en AIFförvaltarens försäljning av tillgångar med lägre risk för att kunna uppfylla de nya kraven, bör behöriga myndigheter införa andra begränsningar vad gäller förvaltningen av denna AIF-fond, åtminstone fram till infasningsperiodens slut. Begränsningarna kan till exempel innefatta fastställande av gränser för andelen av vissa tillgångar utifrån deras betydelse för AIF-fondens riskprofil, deras känslighet för marknadsriskfaktorer, deras exponering för motpartsrisk eller deras likviditet i ett ansträngt marknadsläge. För att avvärja likviditetsobalanser kan behöriga myndigheter även kräva att AIF-förvaltaren ska tillämpa inlösenpolicyer och reducera frekvensen för inlösen som erbjuds av en AIF-fond, eller införa varselperioder för sådan inlösen. 22. Behöriga myndigheter bör utvärdera hur effektiva hävstångsgränserna är när det gäller att reducera för hög hävstång, genom att ta följande i beaktande: a) Hävstångsgränsernas proportionalitet gentemot den systemrisk som AIFförvaltarens utnyttjande av hävstången innebär. b) Hävstångsgränsernas motståndskraft när det gäller manipulering och arbitrage, särskilt gäller att i) om den behöriga myndigheten beslutar att en AIF-fond kan orsaka hävstångsrelaterad systemrisk bör samma gränser övervägas för olika typer av AIF-fonder så länge de har liknande riskprofiler enligt definitionen i riskbedömningen. Syftet med detta är främst att förebygga en situation där en AIF-förvaltare kan deklarera någon annan typ av AIF-fond för att undvika hävstångsgränser. ii) Kalibreringens komplexitet.

text: VI. Bilagor

text: Bilaga I: Användning av externa uppgifter för riskbedömning 1. Behöriga myndigheter kan jämföra AIF-fonder på deras marknad med aggregerade uppgifter på EU-nivå: Esma offentliggör årligen sin statistiska rapport om alternativa investeringsfonder i EU . 2. Externa uppgifter kan vara nödvändiga vid bedömning av hävstångsrelaterade systemrisker, till exempel för att kunna mäta AIF-fondens exponering i förhållande till dess motpart eller den marknad där den agerar. Detta gäller särskilt om a) behöriga myndigheter vill bedöma marknadsandelen för en AIF-fond eller grupp av AIF-fonder och därmed behöver informationen om AIF-fondens exponering och storlek på den underliggande marknaden, b) behöriga myndigheter vill mäta motpartsrisk och därmed behöver information om motparten. 3. Datakällorna i tabell 3 anges med förbehåll för alla ytterligare datakällor som Esma i fortsättningen kan inkludera för mer uttömmande bedömning, särskilt vad gäller instrument och geografiska områden. Finansiella instrument som Underliggande marknad Källa handlas och individuella exponeringar a) Värdepapper Börsnoterade aktier börsnoterade aktier ECB: Statistikurval för euroområdet och uppdelning per land – emission av värdepapper Företagsobligationer som inte skuldförbindelser i euro ECB: Statistikurval för emitterats av finansinstitut emitterade av icke- euroområdet och uppdelning per finansföretag land – emission av värdepapper Företagsobligationer emitterade skuldförbindelser i euro ECB: Statistikurval för av finansinstitut emitterade av icke- euroområdet och uppdelning per monetära finansinstitut land – emission av värdepapper Statsobligationer skuldförbindelser i euro ECB: Statistikurval för emitterade av nationell euroområdet och uppdelning per regering land – emission av värdepapper Strukturerade/värdepapperiserade finansiella företag ECB – Statistik – Finansföretag produkter – Finansiella företag – b) Derivat Aktiederivat aktiederivat Esma: Årlig statistisk rapport om EU:s derivatmarknader CDS kreditderivat Esma: Årlig statistisk rapport om EU:s derivatmarknader Valutaderivat valutaderivat Esma: Årlig statistisk rapport om EU:s derivatmarknader Räntederivat räntederivat Esma: Årlig statistisk rapport om EU:s derivatmarknader Råvaruderivat råvaruderivat Esma: Årlig statistisk rapport om EU:s derivatmarknader c) Företag för kollektiva investeringar Företag för kollektiva balansräkningar för en ECB – Statistik – Pengar, kredit investeringar inom penningmarknadsfond inom och bankverksamhet – penningmarknadsfonder och euroområdet Kreditinstitut och likviditetsförvaltning penningmarknadsfonder Börshandlad fond (ETF) balansräkningar för ECB – Statistik – Finansföretag investeringsfonder inom – Balansräkningar för euroområdet investeringsfonder Övriga företag för kollektiva balansräkningar för ECB – Statistik – Finansföretag investeringar investeringsfonder inom – Balansräkningar för euroområdet investeringsfonder Största motpartsexponering Uppgifter om motparter Källa Banker Balansräkning bank EBA:s EU-omfattande insynsbedömning Försäkring Balansräkning försäkring Eiopas försäkringsstatistik Bilaga II: Fallstudier (i illustrerande syfte)

text: Hävstångsrelaterad systemrisk Indikator*

text: Fondandelsfond Hedge Fastighet Riskkapital Övrigt 90:e 90:e 90:e 90:e 90:e

text: Justerat bruttovärde för AIF 1 AIF 2 AIF 3 AIF 4 AIF 5

text: hävstång

text: 8x 1x 15x 11x 4x 2x 3x 1x 4x 2x

text: Hävstångsmått Steg 1 90:e 90:e 90:e 90:e 90:e AIF 1 AIF 2 AIF 3 AIF 4 AIF 5

text: Finansiell hävstång enligt percentilen percentilen percentilen percentilen percentilen den åtagandebaserade metoden 6x 1x 36x 8x 4x 2x 4x 1x 4x 1x

text: 90:e 90:e 90:e AIF 1 AIF 2 AIF 3 AIF 4 3:e kvartil AIF 5 3:e kvartil percentilen percentilen percentilen

text: Nettoexponering (miljoner

text: Marknadspåverkan

text: euro) 2 300 353 50 000 2 528 1 500 295 170 81 230 185

text: AIF 1 Medianvärde AIF 2 Medianvärde AIF 3 Medianvärde AIF 4 Medianvärde AIF 5 Medianvärde

text: Likviditetsprofil* 12 % 0 % 0 % 13 % 0 % 0 % 47 % 0 % 46 % 0 %

text: 90:e 90:e 90:e Risk för blixtförsäljning AIF 1 Medianvärde AIF 2 3:e kvartilen AIF 3 AIF 4 AIF 5 percentilen percentilen percentilen

text: Andelen mindre likvida Steg 2 tillgångar 4 % 3 % 27 % 25 % 368 % 400 % 221 % 113 % 350 % 119 %

text: Långsiktigt värde på 90:e 90:e

text: AIF 1 Medianvärde AIF 2 AIF 3 Medianvärde AIF 4 AIF 5 Medianvärde

text: investeringar i percentilen percentilen börsnoterade aktier och företagsobligationer som Risk för direkt spridning emitterats av finansinstitut till finansinstitut och summa av långsiktiga 2 % 7 % 41 % 33 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 14 % exponeringar i strukturerade och värdepapperiserade produkter. Färgkodning: grön = genomsnittlig eller låg risk för en AIF-fond av denna typ, orange = hög risk för en AIF-fond av denna typ (i relativa tal), röd = hög risk för en AIF-fond (i absoluta tal). *Ju högre värden desto högre risk, utom vid indikatorn för likviditetsprofil.

text: 2 1. AIF-fonder bör bedömas i enlighet med indikatorernas absoluta värde och relativa värde, jämfört med AIF-fonder av samma typ och övriga AIF-fonder. Exemplen ovan (AIF 1–5) grundar sig på verkliga fall. Samtliga AIF-fonder har omfattande hävstång (hävstång enligt den åtagandebaserade metoden > x 3) och bör därför genomgå riskbedömningen. 2. Ett högt absolut värde för en indikator markeras med rött i tabellen. Ett högt relativt värde jämfört med AIF-fonder av samma typ markeras med orange. Ett lågt eller medelhögt värde markeras med grönt. För varje indikator visar tabellen även en jämförelse med det relevanta beskrivande statistiska värdet för AIF-fonder av samma kategori (t.ex. en jämförelse med medianvärdet, 3:e kvartilen eller 90:e percentilen). 3. AIF 1 har en hög hävstång i absoluta tal såväl som i jämförelse med AIF-fonder av samma typ (fondandelsfonder) Dess viktigaste risk avser dess potentiella marknadspåverkan på grund av dess höga nettoexponering (2,3 miljarder euro). Riskerna för blixtförsäljning och direkt spridning till finansinstitut förefaller mer begränsade och i linje med andra AIF-fonder i samma kategori. Därför bör den behöriga myndigheten överväga införande av hävstångsgränser för denna AIF-fond om den förväntas ha en potentiell marknadpåverkan, med hänsyn till hur djup marknaden är där AIF-fonden agerar (dvs. dess förmåga att påverka marknadspriser vid försäljning av tillgångar). 4. AIF 2 har en mycket hög hävstång både i absoluta tal och vid jämförelser med AIFfonder av samma typ. Den viktigaste risken avser dess potentiella marknadpåverkan på grund av dess mycket höga nettoexponering (50 miljarder euro). Den har även en relativt hög andel mindre likvida tillgångar (27 procent av nettotillgångsvärdet), en mindre likvid profil än andra AIF-fonder av samma kategori (0 procent respektive 13 procent) och den är exponerad för finansinstitut (41 procent av nettotillgångsvärdet). Den behöriga myndigheten bör därför överväga att införa hävstångsgränser för denna AIF-fond, särskilt för att minska dess potentiella marknadspåverkan. 5. AIF 3 har en högre hävstång än andra AIF-fonder av samma typ och en relativt hög nettoexponering (1,5 miljarder euro). I likhet med de flesta fonder i gruppen i fråga har denna AIF-fond investerat i illikvida tillgångar (fastigheter). Denna kombination kan vid ett fall av väsentlig inlösen leda till blixtförsäljning. Likviditetsprofilen för AIF-fonden uppvisar emellertid inga likviditetsobalanser. Den behöriga myndigheten bör därför överväga införande av hävstångsgränser utifrån en djupare analys av lämpligheten av AIF-fondens inlösenpolicy. 6. AIF 4 har en högre hävstång än AIF-fonder av samma typ och dess nettoexponering är relativt hög jämfört med jämförelsegruppen men begränsad i absoluta tal (170 miljoner euro). Som de flesta i jämförelsegruppen har denna AIF-fond investerat i illikvida tillgångar (private equity). Denna kombination kan i ett fall av väsentlig inlösen leda till blixtförsäljning. Likviditetsprofilen för AIF-fonden uppvisar emellertid inga likviditetsobalanser. Den behöriga myndigheten bör därför överväga införande av hävstångsgränser utifrån en ingående analys av huruvida AIF-fondens inlösenpolicy är lämplig. 7. AIF 5 tillhör kategorin ”övriga”. Den har en högre hävstång än andra AIF-fonder av samma typ och en nettoexponering som är relativt hög i förhållande till jämförelsegruppen men begränsad i absoluta tal (230 miljoner euro). AIF-fonden har 2 investerat mycket i mindre likvida tillgångar (private equity) men uppvisar inga likviditetsobalanser. Med tanke på den typ av AIF-fond det rör sig om (”övriga”) bör den behöriga myndigheten överväga att införa hävstångsgränser utifrån en ingående analys av AIF-fondens affärsmodell och bedöma hur lämplig fondens inlösningspolicy är. 3