text: COM(2017) 536 final.

text: COM(2017) 542 final.

text: Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 2 mars 2018 om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning

text: (EU) nr 1092/2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (EUT C 120, 6.4.2018, s. 2). Alla yttranden finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se sidan 3 i ECB:s svar på Europeiska kommissionens samråd om de europeiska tillsynsmyndigheternas verksamhet, 7 juni 2017 (nedan kallat ECB:s bidrag avseende de europeiska tillsynsmyndigheterna), finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

text: Se den föreslagna nya artikeln 45 i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: Se skäl 23 i förslaget till förordning.

text: Se

text: skäl 52

text: i

text: förordning (EU) nr 1093/2010

text: Se artikel 1.27 a i förslaget till förordning.

text: Se sidorna 2och 3 i ECB:s bidrag avseende de europeiska tillsynsmyndigheterna.

text: Se den föreslagna nya artikeln 47.3 jämförd med den föreslagna nya artikeln 29a i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: Se skäl 17 i förslaget till förordning.

text: Rådets förordning

text: (EU) nr 1024/2013

text: av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

text: Se den föreslagna nya artikeln 29a.3 i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: Se den föreslagna nya artikeln 47.3 i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: jämförd med den föreslagna nya artikeln 32 i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: Se artikel 1.13 i förslaget till förordning.

text: Se den föreslagna nya artikeln 31a.2 och 31a.3 i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: Skäl 18 i förslaget till förordning.

text: Artikel 1.17 i förslaget till förordning.

text: Den föreslagna nya artikeln 33.2 i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: Den föreslagna nya artikeln 33.2a i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: Se den föreslagna nya artikeln 33.2c i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: Se den föreslagna nya artikeln 35–35h i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: Se skäl 20 i förslaget till förordning.

text: Se den föreslagna nya artikeln 35f i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: Se den föreslagna nya artikeln 35h i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: Se Baselkommittén för banktillsyn Pillar 3 disclosure requirements – consolidated and enhanced framework, mars 2017, finns på Banken för internationell betalningsutjämning webbplats www.bis.org.

text: I Förenta staterna tillhandahåller Federal Financial Institutions Examination Council (FFIEC) ett register med tillsynsdata bank-för-bank till allmänheten, finns på FFIEC:s webbplats cdr.ffiec.gov/public.

text: Se A. Enria, Ensuring transparency in the European financial system, Official Monetary and Financial Institutions Forum (OMFIF) City Lecture, maj 2016, s. 9, finns på OMFIF:s webbplats www.omfif.org.

sprak: sv

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 11 april 2018 över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten) och rättsakter som hör samman med denna (CON/2018/19)

text: Inledning och rättslig grund

text: Den 23 november 2017 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd och Europaparlamentet om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), förordning

text: (EU) nr 1094/2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), förordning

text: (EU) nr 1095/2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), förordning

text: (EU) nr 345/2013

text: om europeiska riskkapitalfonder, förordning

text: (EU) nr 346/2013

text: om europeiska fonder för socialt företagande, förordning

text: (EU) nr 600/2014

text: om marknader för finansiella instrument, förordning

text: (EU) 2015/760

text: om europeiska långsiktiga investeringsfonder, förordning

text: (EU) 2016/1011

text: om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal eller för att mäta investeringsfonders resultat, och förordning

text: (EU) 2017/1129

text: om prospekt som ska offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad (nedan kallat förslaget till förordning).

text: ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom förslaget till förordning innehåller bestämmelser som berör Europeiska centralbankssystemets (ECBS) medverkan till ett smidigt genomförande av riktlinjerna för tillsynen över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet såsom avses i artikel 127.5 i fördraget och de särskilda uppgifter som tilldelats ECB enligt artikel 127.6 i fördraget. I enlighet med

text: artikel 17.5

text: första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: Förslaget till förordning är en del av ett omfattande paket av förslag för att stärka det europeiska systemet för finansiell tillsyn (ESFS) som introducerades i september 2017, och som består av de tre europeiska tillsynsmyndigheterna och Europeiska systemrisknämnden. Eftersom paketet avser olika uppgifter som utförs av ESCB och ECB, har ECB beslutat att anta separata yttranden avseende paketet. Detta yttrande måste därför läsas tillsammans med yttrande

text: av den 2 mars 2018 över ett förslag till förordning om ändring av förordning

text: (EU) nr 1092/2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd.

text: 1. Allmänna kommentarer

text: 1.1 ECB stöder målet för förslaget till förordning, nämligen att säkerställa en effektiv och enhetligt tillsyn och reglering i hela EU. ECB stöder en ytterligare integrering av ramverket för tillsyn på unionsnivå för banksektorn samt att man stärker unionsaspekten av tillsynen genom att på nytt granska ramverket för de europeiska tillsynsmyndigheternas. Bortsett från ändringar av specifika bestämmelser i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: år 2013, har de europeiska tillsynsmyndigheterna inte granskats sedan inrättandet 2010.

text: 1.2 Vad gäller att samordna Europeiska bankmyndighetens (EBA) ledningsstruktur med de angivna målen och utvecklingarna, vill ECB understryka att bankunionen och kapitalmarknadsunion befinner sig i olika utvecklingsstadier. Översynen av de europeiska tillsynsmyndigheterna behöver därför inte nödvändigtvis leda till tre identiska resultat för alla tre myndigheterna, utan bör i stället beakta deras respektive mandat och funktioner.

text: 1.3 Särskilt vad gäller de nya tillsynsfunktionerna i förslaget till förordning, anser ECB att vissa av de föreslagna ändringarna av förordning

text: (EU) 1093/2010

text: inte i tillräcklig utsträckning skiljer mellan omfattningen av ECB:s uppgifter på mikrotillsynsnivå och EBA:s behörighet att besluta om regleringsstandarder och främja tillsynskonvergens. ECB anser att det är av yttersta vikt att synergierna från ECB:s och EBA:s mandat maximeras. För att nå detta mål bör man undvika dubbelarbete eller olämplig uppgiftsfördelning, något som skulle göra respektive myndighets ansvarsområde mindre tydligt och medföra att hela systemet blir mindre effektivt.

text: 2. Specifika kommentarer

text: 2.1 EBA:s ändrade ledningsstruktur

text: 2.1.1 Enligt förslaget till förordning ska en exekutivstyrelse inrättas som en del av EBA:s ledningsstruktur. Ledamöterna i exekutivstyrelsen ska utses på grundval av meriter, färdigheter, kunskaper om clearing, post-trading och finansiella frågor, samt erfarenhet som är relevant för finansiell tillsyn, med hjälp av ett öppet urvalsförfarande i vilket både Europaparlamentet och rådet deltar. Enligt kommissionens förslag är exekutivstyrelsens huvuduppgift att bereda de beslut som ska fattas av tillsynsstyrelsen, men den skulle också ges befogenhet att fatta beslut på flera områden för att säkerställa verkningsfulla, opartiska och EU-orienterade beslut. Exempelvis skulle exekutivstyrelsen vara ensam ansvarig för att lösa tvister mellan behöriga myndigheter och sätta upp strategiska tillsynsmål för dessa myndigheter. Enligt förslaget ska exekutivstyrelsen även fatta beslut om att initiera, samordna och informera om unionsomfattande stresstester.

text: 2.1.2 ECB ställer sig bakom en översyn av de europeiska tillsynsmyndigheternas ledningsstruktur, inbegripet en översyn av rösträtterna och medlemsstrukturen i deras respektive styrelser. Dock bör tillsynsstyrelsen i framtiden vara det beslutande organet avseende uppgifter vars mål är att uppnå ökad tillsynskonvergens inom unionen, man bör inte ge ett nyinrättat organ omfattande tillsynsbefogenheter. Samtidigt stöder ECB, när det gäller att öka ett effektivt och ändamålsenligt beslutsfattande i tillsynsstyrelsen, inrättandet av en exekutivstyrelse med inriktning på administrativa uppgifter, som består av permanenta medlemmar (som inte kommer från behöriga myndigheter) så att unionsperspektivet stärks. Även om ECB stöder förslaget att exekutivstyrelsen ska förbereda EBA:s årliga arbetsprogram, stöder ECB inte att man ger exekutivstyrelsen initiativrätt avseende reglering. En sådan initiativrätt bör inte utökas till tillsynsstyrelsens regleringskompetens vad gäller antagandet av yttranden, rekommendationer och beslut.

text: 2.1.3 ECB stöder förslaget att stärka exekutivstyrelsens lagstadgade oberoende, och även förslaget att utnämningen av ledamöter i exekutivstyrelsen görs mer transparent än det förfarande som aktuellt används för att utse förvaltningsstyrelsens ledamöter.

text: 2.1.4 ECB stöder målet med förslaget till förordning, nämligen att beakta inrättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) inom det Europeiska systemet för finansiell tillsyn (ESFS). Förslaget till förordning tar dock inte tillräcklig hänsyn till den existerande unionsdimensionen vad gäller politiken för tillsyn över kreditinstitut. Mer specifikt är det inte meningen att ECB ska vara en medlem av den föreslagna exekutivstyrelsen, trots dess uppgifter avseende tillsynen över kreditinstitut i euroområdet. Rådet och parlamentet bör därför överväga att ge ECB observatörsstatus i den föreslagna exekutivstyrelsen. Mot bakgrund av det nära samarbetet mellan EBA och ECB vad gäller deras gemensamma arbetsuppgifter, skulle ECB:s närvaro som observatör i den föreslagna exekutivstyrelsen vara fördelaktig.

text: 2.2 Strategiska tillsynsplaner

text: 2.2.1 ECB stöder i princip målet med förslaget till förordning, nämligen en fördjupad integration av de finansiella marknaderna samt att stärka den inre marknadens stabilitet genom mer tillsynskonvergens på unionsnivå. Det är dock olämpligt att tilldela EBA befogenhet att utföra strategisk planering. Att identifiera utvecklingstendenser på mikronivå, potentiella risker och sårbarheter för finansinstitut, samt att göra respektive strategiska tillsynsprioriteringar, är centrala tillsynsuppgifter som bör utföras av den behöriga mikrotillsynsmyndigheten, och inte av EBA i dess funktion som myndighet som definierar standarder.

text: 2.2.2 Om planeringen och genomförandet separeras när man gör tillsynsprioriteringar skulle detta komplicera tillsynsplaneringen på ett onödigt sätt, och mer allmänt leda till en mindre effektiv tillsyn. Ett sunt, effektivt och tillförlitligt tillsynsförfarande, samt flexibilitet för att reagera på negativa utvecklingar på mikro- och makrotillsynsnivå, är ytterst viktiga för den ansvariga tillsynsmyndigheten. Därför bör samma myndighet ansvara för planering och genomförande av tillsynen, så att man snabbt kan reagera på tillsynsrisker och allokera resurser på ett effektivt sätt.

text: 2.2.3 Målsättningen att samordna planeringen och genomförandet av tillsynsstrategier och -uppgifter speglas också i sekundärlagstiftningen. Enligt

text: artikel 26 i rådets förordning (EU) 1024/2013

text: , ska de uppgifter som tilldelas ECB som behörig myndighet för tillsyn i euroområdet fullt ut planeras och genomföras av ECB:s tillsynsnämnd. Förslaget till förordning medför därför en risk att EBA duplicerar uppgifter som ECB redan utför, vilket kan medföra lägre effektivitet och genomslagskraft i tillsynen över kreditinstitut i euroområdet. Dessutom bör ECB:s och EBA:s behörigheter och deras respektive redovisningsskyldigheter samordnas full ut. EBA bör inte fatta beslut om strategisk tillsynsplanering för vilken ECB i slutänden är ansvarig för.

text: 2.2.4 Ur ett praktiskt perspektiv medför förslaget till förordning en risk för allvarliga konsekvenser för den gemensamma tillsynsmekanismens strategiska och operationella planeringsprocess, samt även det förfarandet som identifierar risker. Förslaget till förordning skulle medföra att den gemensamma tillsynsmekanismen måste lämna in förslag till arbetsprogram för tillsynsarbetet flera månader i förväg för nästkommande år till EBA. Om arbetsprogrammet för tillsynsarbetet för nästkommande år måste rapporteras på ett så tidigt skede till EBA, skulle SSM:s etablerade strategiska och operationella planeringsprocess rubbas, samt även det förfarandet som identifierar risker – alla dessa förfaranden som genomförs i nära samarbete med de nitton behöriga myndigheterna – och skulle därför motarbeta målet om att säkerställa ett effektivt tillsynsförfarande. Därutöver ger förslaget till förordning EBA rätten att utfärda en rekommendation om att en behörig myndighet ska justera sitt arbetsprogram.

text: 2.2.5 Ett sådant förfarande kan medföra att tillsynsprioriteter måste ändras i ett sent skede av SSM:s tillsynsplaneringsprocess, vilket skulle resa allvarliga frågor om planeringens tillförlitlighet för de gemensamma tillsynsgrupperna, de behöriga myndigheterna samt horisontella funktioner, och på så sätt leda till minskad effektivit i tillsynen över kreditinstitut i euroområdet. Eftersom de behöriga myndigheterna är nära involverade i SSM:s tillsynsplaneringsprocess, skulle de föreslagna ändringarna få mycket negativa följder för de existerande arrangemangen mellan ECB och de behöriga myndigheterna vad gäller planeringen och genomförandet av mål för tillsynen. Mot bakgrund av de beskrivna möjliga, negativa effekterna för effektiviteten i tillsynen över kreditinstitut i euroområdet, rekommenderar ECB starkt att man stryker bestämmelserna om befogenheter avseende strategisk tillsynsplanering från förslaget till förordning.

text: 2.3 Stresstester

text: 2.3.1 Förslaget till förordning överför tillsynsstyrelsens befogenhet att fatta beslut om inledande och samordning av unionens stresstester till exekutivstyrelsen. Eftersom tillsynsstyrelsen inte längre skulle delta i viktiga aspekter av unionsomfattande stresstester, t.ex. metodutveckling, stickprovsurval eller information om resultaten, skulle de aktuella förfarandena för unionsomfattande stresstester ändras i viktiga delar. ECB anser att stresstester är ett viktigt instrument för tillsynsarbetet som måste tillämpas av de myndigheter som ansvarar för tillsynen, för att säkerställa att stresstesterna uppfyller sin funktion som komplement till individuell riskbedömning av kreditinstitut som står under tillsyn. ECB kommenterar därför specifikt om varför de föreslagna ändringarna kan försvåra en effektiv tillsyn, och därmed även kommissionens mål att stärka den inre marknadens stabilitet.

text: 2.3.2 Det noteras att det föreslagna nya förfarandet att på ett onödigt sätt kommer att komplicera stresstester på unionsnivå, eftersom tillsynsmyndigheten skulle behöva göra stora ansträngningar för att genomföra beslut från EBA:s exekutivstyrelse avseende flera aspekter av stresstesterna, främst omfattningen och detaljnivån på den information som ska offentliggöras. Eftersom behöriga myndigheter utför stora delar av stresstesterna, t.ex. kvalitetssäkringen av uppgifter från de kreditinstitut som står under tillsyn, måste dessa involveras i beslutsprocessen i linje med deras exklusiva ansvar för dessa element i ramverket som i slutänden definierar deras arbetsprogram och behov av resurser.

text: 2.3.3 Om exekutivstyrelsen ensam skulle fatta beslut om flera aspekter av unionsomfattande stresstester, inklusive upplysningar, skulle den, eventuellt oavsiktligt, kunna röja information som de behöriga myndigheterna hellre skulle hålla hemliga. Exekutivstyrelsen bör därför behålla sin behörighet att besluta om vilka resultat från unionens stresstester som ska offentliggöras. För att undvika diskrepanser mellan olika jurisdiktioner och minska eventuella negativa effekter för den finansiella stabiliteten, är det viktigt att beslutet om vilka uppgifter som publiceras fattas tillsammans med de behöriga myndigheterna, med målet att uppnå högsta möjliga harmonisering mellan de behöriga myndigheterna.

text: 2.3.4 Slutligen anser ECB att förslaget till förordning i dess nuvarande utformning inte på ett tillräckligt sätt säkerställer kvaliteten och fullständigheten på stresstester för tillsynsändamål, t.ex. täckningen av bankers aktivitet, tillhörande risker och huruvida metoden bakom stresstesterna är lämplig. Om exekutivstyrelsen ges befogenheter avseende stresstester kommer stresstesterna sannolikt att varken vara tillräckligt skräddarsydda för tillsynsändamål och heller inte på ett korrekt sätt spegla särdragen och riskerna som utgår från banksektorn som omfattas av ECB:s och respektive behöriga myndigheters tillsyn. Mot denna bakgrund rekommenderar ECB att de bestämmelser i förslaget till förordning som berör stresstester stryks, och att det aktuella systemet som fungerar väl bibehålls.

text: 2.4 Oberoende granskningar av behöriga myndigheter

text: 2.4.1 Enligt förslaget till förordning ska EBA granska de behöriga myndigheternas verksamhet för att uppnå mer enhetliga tillsynsresultat. I detta syfte ska EBA utarbeta metoder för att objektivt bedöma och jämföra behöriga myndigheter och upprätta en rapport med resultaten av granskningen.

text: 2.4.2 ECB stöder visserligen det uttalade målet att säkerställa verkningsfulla, opartiska och EU-orienterade beslut, men anser att det aktuella systemet med inbördes utvärdering visat sig vara både värdefullt och effektivt för att uppnå ökad tillsynskonvergens inom unionen och sprida information om bästa lösningar mellan behöriga myndigheter. ECB ser därför ingen anledning att sluta använda systemet med inbördes utvärdering. Samtidigt stöder ECB, vilket framgår mer i detalj i det tekniska arbetsdokumentet, vissa delar i förslaget till förordning som handlar om att transformera sakkunnigbedömningar till oberoende granskningar.

text: 2.5 Samordning när det gäller delegering och utkontraktering av verksamheter samt risköverföring till tredje länder

text: 2.5.1 Förslaget till förordning ger exekutivstyrelsen i uppdrag att övervaka delegering och utkontraktering av verksamheter samt risköverföring till tredje länder. Enligt förslaget till förordning ska behöriga myndigheter informera EBA om alla tillstånd eller registreringar där ett finansinstituts affärsplan innebär att dess verksamhet utkontrakteras, delegeras eller att risken överförs. Ur ett tillsynsperspektiv kan kravet om att informera EBA om sådana arrangemang vara otillräckligt för att uppnå den föreslagna förordningens mål att undvika regelarbitrage mellan medlemsstaterna.

text: 2.5.2 Det kan i stället överlappa med mikrotillsynsuppgifter som utförs av ECB inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen och kan leda till nya oönskade administrativa bördor i tillsynsarbetet. Enligt förordning

text: (EU) nr 1024/2013

text: , är auktorisationsförfarandet redan ett förfarande i två steg där den behöriga myndigheten och ECB ska bedöma en ansökan om auktorisation. Om bedömningen ska samordnas med EBA skulle detta innebära ett tredje steg som innebär ökad komplexitet och ett förlängt auktorisationsförfarande. ECB anser därför att dessa uppgifter varken bör överföras till någon administrativ enhet inom EBA eller till tillsynsstyrelsen.

text: 2.6 Internationellt samarbete

text: 2.6.1 Enligt förslaget till förordning ges EBA en nyckelroll när man bedömer huruvida ett tredjelands regelverk och tillsynssystem är likvärdiga med unionens regelverk, något som annars görs av kommissionen. Mer specifikt ska EBA övervaka utvecklingen inom reglering, tillsyn och praxis för efterlevnadskontroll samt relevant marknadsutveckling i tredjeländer för vilka beslut om likvärdighet har antagits. Därutöver ska EBA samarbeta med behöriga myndigheter i likvärdiga jurisdiktioner genom att ingå bilaterala administrativa överenskommelser.

text: 2.6.2 ECB välkomnar EBA:s roll att assistera kommissionen vid framtagandet och övervakningen av likvärdighetsbeslut. ECB vill dock kommentera det nya förfarandet för att förhandla och ingå administrativa avtal mellan behöriga myndigheter och respektive tillsynsmyndighet i tredje land.

text: 2.6.3 ECB anser att punkt b i

text: artikel 33.2

text: a bör förtydligas. ECB:s tolkning av denna punkt är att EBA:s befogenheter att förhandla och inkludera bestämmelser i samarbetsavtal endast är tänkt att tillåta en uppföljning av beslut om likvärdighet. Man skulle kunna förtydliga att den behöriga myndigheten även fortsättningsvis är ansvarig för att samordna tillsynsverksamheter och inspektioner på plats.

text: 2.6.4 ECB välkomnar även den föreslagna artikeln 33.2c i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: , som ger EBA uppgiften att ta fram standardiserade administrativa arrangemang. Dessa bör tas fram tillsammans med de behöriga myndigheterna. Trots detta anser ECB att förhandlingsprocessen, om EBA får en mer aktiv roll, skulle kompliceras på ett onödigt sätt, vilket kan försena tecknandet av samförståndsavtal om samarbete vid tillsynen. Eftersom varje tredje land har sitt eget regelverk, och eftersom tillsynsmyndigheterna behöver maximal flexibilitet för att anpassa samförståndsavtal under förhandlingarnas gång, kan avsevärda praktiska problem uppstå pga. kravet att använda en standardiserad förlaga till samförståndsavtal som tagits fram av EBA. Där bör sådana standardiserade administrativa arrangemang bara användas om detta är möjligt.

text: 2.7 Ändringar avseende böter, viten och begäranden om uppgifter

text: 2.7.1 Genom förslaget till förordning inrättas en mekanism för att skärpa den faktiska efterlevnadskontrollen av EBA:s rätt att samla in uppgifter med målet att ytterligare förbättra EBA:s möjligheter att utföra sina uppgifter och funktioner på ett effektivt sätt. För detta ändamål ger förslaget till förordning EBA befogenhet att besluta om böter och viten om relevanta finansinstitut, holdingbolag eller filialer till relevanta finansinstitut och operativa enheter inom en finanskoncern eller ett finanskonglomerat som inte är föremål för tillsyn men som är betydande för den finansiella verksamheten hos de relevanta finansinstituten inte korrekt, till fullo eller utan onödigt dröjsmål tillmötesgår en begäran eller ett beslut från EBA. EBA måste ge finansinstitutet möjlighet att yttra sig innan sådana böter eller viten tillämpas, och varje beslut om sådana böter eller viten kan prövas av Europeiska unionens domstol.

text: 2.7.2 ECB stöder det allmänna målet att säkerställa att EBA har möjlighet att samla in information som behövs för att EBA ska kunna utföra sina uppgifter. ECB anser dock att förslaget att stärka EBA:s rätt att samla in information, genom att ge EBA möjlighet att förelägga böter eller viten, inte ska påverka de behöriga myndigheternas möjligheter att utöva sina befogenheter om ett finansinstitut inte korrekt, till fullo eller utan onödigt dröjsmål tillmötesgår myndighetens begäran om information.

text: 2.8 Tillsynsrapportering och informationskrav enligt den s.k. Pillar 3

text: 2.8.1 I framtiden kan medlagstiftarna överväga att formalisera och utöka EBA:s roll avseende finansinstitutens transparens, samtidigt som duplicering av rapporteringsskyldigheter undviks. EBA skulle särskilt kunna ges i uppdrag att samordna tillsynsrapporteringen och de kvantitativa informationskraven enligt den s.k. Pillar 3 för finansinstitut, enligt vad som framgår av unionslagstiftningen, till ett samlat regelverk för rapportering, där de uppgifter som rapporteras enligt Pillar 3 utgör en delmängd av de uppgifter som omfattas av tillsynsrapporteringen. Om man integrerar dessa två kategorier av uppgifter skulle EBA kunna ta fram och underhålla en uppsättning data som omfattar dels information som lämnas i enlighet med de kvantitativa informationskraven enligt Pillar 3 och dels sådana uppgifter som extraherats från tillsynsdata. Ett sådant ramverk skulle dels gynna kreditinstituten eftersom de bara behöver rapportera respektive information en gång, och dels tillsynsmyndigheterna och andra uppgiftsanvändare som får enklare tillgång till relevant information.

text: 2.8.2 Under EBA:s transparensgranskning framkom dessutom att kvaliteten på tillsynsdatan skulle öka avsevärt om man skapar ett ramverk för ett centralt dataregister hos EBA. Det skulle också bidra till en allmän integrering av unionens banksektor genom att underlätta marknadsaktörernas tillgång till information som rapporteras enligt Pillar 3 i Baselramverket. Ett sådant ett centralt dataregister skulle offentliggöra Pillar 3-uppgifter i enlighet med kraven för finansinstitut (kvartals-, halvårs- eller årsvis) för att i slutänden göra uppgifter inom unionen lika lättillgängliga som uppgifter i Förenta staterna. EBA har redan bekräftat att den är redo att inrätta den tekniska infrastruktur som behövs för ett sådant dataregister, men EBA behöver ett rättsligt mandat att offentliggöra uppgifter som en del av ett centralt register utan finansinstitutens (som äger uppgifterna) uttryckliga medgivande. Ett sådant mandat bör dock inte påverka de behöriga myndigheternas befogenhet att begära in ytterligare ad hoc-information från enheter som står under tillsyn. ECB anser därför att det finns skäl att ytterligare undersöka de rättsliga och praktiska förutsättningarna för att inrätta ett centralt dataregister hos EBA.

text: I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på ECB:s webbplats.


text: COM(2017) 827 final.

text: Se punkt 8 i yttrande

text: . Alla ECB:s yttranden finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se Europeiska kommissionen, Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union, Rapport av Jean-Claude Juncker, i nära samarbete med Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi och Martin Schulz, 22 juni 2015, finns på kommissionens webbplats www.ec.europa.eu.

text: Se Europeiska gemenskapernas kommission mot Frankrike, 7–71, ECLI:EU:C:1971:121, punkt 20; Yttrande 1/92, Yttrande från domstolen den 10 april 1992, ECLI:EU:C:1992:189, punkt 41; Thomas Pringle mot Governement of Ireland m.fl.,

text: , ECLI:EU:C:2012:756, punkt 158.

text: Se punkt 6 i yttrande

text: Se

text: Pringle.

text: Se

text: Pringle, punkt 161.

text: Se

text: Pringle, punkt 165. Se även punkt 150 i generaladvokaten Cruz Villalóns yttrande i målet Peter Gauweiler m.fl. mot Deutscher Bundestag,

text: , ECLI:EU:C:2015:7.

text: Rådets förordning

text: (EU) nr 1024/2013

text: av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

text: Landeskreditbank Baden-Württemberg - Förderbank mot Europeiska centralbanken,

text: , ECLI:EU:T:2017:337, punkt 63.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014

text: om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: (EUT L 225, 30.7.2014, s. 1).

text: Se punkt 2.8 i yttrande

text: Se punkt 2.8 i yttrande

text: Artikel 3.4 i förslaget till förordning samt artiklarna 22 och 23 i bilagan till förslaget till förordning.

text: Artiklarna 22.7 och 23.2 b i förslaget till förordning.

text: Se

text: Pringle, punkt 60.

text: Se

text: Pringle, punkt 56.

text: Se artikel I i, I ii, I iii samt I v i Internationella valutafondens stadgar.

publisher: Europeiska centralbanken

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 11 april 2018 om ett förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska valutafonden (CON/2018/20)

serie: con

text: INLEDNING OCH RÄTTSLIG GRUND

type: rubrik

text: Den 1 februari 2018 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska valutafonden (nedan kallat förslaget till förordning).

type: stycke

text: ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom förslaget till förordning har betydelse för Europeiska centralbankssystemets (ECBS) huvudmål att upprätthålla prisstabilitet enligt artiklarna 127.1 och 282.2 i fördraget och

text: artikel 2 i stadgan

text: för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) och innehåller bestämmelser om ECB:s involvering i ledningsstrukturen på Europeiska valutafonden samt dess uppgifter.

text: I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: Allmänna kommentarer

text: ECB stöder Europeiska kommissionens initiativ att göra Europeiska stabilitetsmekanismen till en del av unionens rättslig ram. Enligt vad som framgår av de fem ordförandenas rapport om Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union, framtagen av ordförandena för Europeiska kommissionen, Europeiska unionens råd, Europaparlamentet, Eurogruppen och ECB, är detta initiativ ett viktigt steg mot färdigställandet av Europas ekonomiska och monetära union. Genom att etablera Europeiska stabilitetsmekanismen som ett unionsorgan skulle den bättre kunna uppnå sitt mål att bidra till att trygga den finansiella stabiliteten i euroområdet samt i de medlemsstater som deltar i bankunionen. För att nå detta mål kan Europeiska stabilitetsmekanismen anskaffa medel och tillhandahålla stabilitetsstöd till förmån för medlemmar som drabbats eller hotas av allvarliga finansieringsproblem.

text: ECB noterar också att man, om Europeiska stabilitetsmekanismen skulle förbli utanför unionens rättsordning som mellanstatlig myndighet, vid en framtida diskussion om de uppgifter som ska tilldelas ESM avseende ekonomisk styrning måste beakta de befogenheter som tilldelats unionen och dess institutioner enligt unionsrätten.

text: ECB understryker att förslaget till förordning är ett viktigt första steg men att det kommer att krävas ytterligare reformer av Europeiska stabilitetsmekanismen. För det första bör Europeiska stabilitetsmekanismen erhålla de finansiellt instrument som är nödvändigt för att uppnå dess mål och fullgöra dess uppgifter. ECB rekommenderar att dessa finansiella instrument granskas ytterligare för att säkerställa att de är lämpliga för att på ett effektivt sätt hantera orsaker till finansiell instabilitet och spridningseffekter i lägen av akut instabilitet på marknaderna samt stödja bankunionen. Särskilt de förebyggande finansiella stödinstrumenten, med lämpliga villkor kopplade till dessa, bör förbättras för att bättre förebygga kriser. För att använda dessa instrument på ett effektivt sätt är det dessutom viktigt att stärka styrningen av Europeiska stabilitetsmekanismen, så att man snabbt kan fatta trovärdiga beslut baserade på högkvalitativ oberoende teknisk rådgivning.

text: Specifika kommentarer

text: 1. ECB:s roll

text: 1.1 Enligt fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen (nedan kallat ESM-fördraget) ska olika ESM-uppgifter utföras av Europeiska kommissionen, i samråd med ECB. Europeiska kommissionen ges särskilt i uppdrag att, i samråd med ECB, bedöma begäran om stabilitetsstöd, förhandla fram ett samförståndsavtal som anger de villkor som är förbundna med det finansiella stöd som beviljas samt övervaka efterlevnaden av de villkor som är förbundna med den finansiella stödfaciliteten. Mera specifikt ska, när man bedömer en begäran om stabilitetsstöd, ESM-rådets ordförande ge Europeiska kommissionen i uppdrag att, i samarbete med ECB, bedöma om det föreligger en risk för den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet, eller i dess medlemsstater, bedöma huruvida den offentliga skulden är hållbar samt bedöma den berörda fondmedlemmens faktiska eller potentiella finansieringsbehov. Europeiska kommissionen och ECB ges också funktionen att bedöma hur brådskande en begäran om stabilitetsstöd är, och att delta som observatörer vid rådets och styrelsens möten.

text: 1.2 Europeiska unionens domstol har i målet Pringle kostaterat att de uppgifter som tilldelas kommissionen och ECB i ESM-fördraget, även om de är viktiga, inte innefattar eget beslutsfattande. Dessutom binder de handlingar som dessa två institutioner utför inom ramen för ESM-fördraget endast ESM. Domstolen konstaterade även att vad gäller de uppgifter som ECB tilldelas i ESM-fördraget, står dessa i överensstämmelse med de olika uppdrag som denna institution ges i EUF-fördraget och ECBS:s stadga.

text: 1.3 ECB:s roll enligt förslaget till förordning är i stort sett densamma som enligt ESM-fördraget. I detta sammanhang anser ECB att man bör understryka att alla bidrag som görs med stöd av både ESM-fördraget och förslaget till förordning skulle fokusera på specifika frågor med betydelse för de grundläggande ECBS-uppgifterna att utforma och genomföra penningpolitiken samt ECBS uppgift att medverka till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller tillsyn över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet. ECB:s bidrag bör säkerställa att ECB inte bara kan bedöma konsekvenserna för dess uppgifter, utan även att ECB kan bidra med sina expertkunskaper för att stödja Europeiska stabilitetsmekanismen, Europeiska kommissionen och den berörda medlemsstaten. Den aktuella ordalydelsen, att kommissionen ska utföra sina uppgifter i samråd med ECB, kom till mitt under finanskrisen. Mot bakgrund av en vidareutveckling och förbättring av unionens permanenta krishanteringssystem efter finanskrisen rekommenderar ECB att ECB:s roll bör förtydligas så att den bättre speglar ECB:s uppgifter och oberoende enligt fördragen och den tydliga fördelningen av teknisk expertis och ansvar i det framtida ESM-ramverket. I enlighet med sina befogenheter får ECB i framtiden, vid behov och i lämplig omfattning, hantera policyfrågor som rör finanssektorn och makro-kritiska frågor, t.ex. finanspolitiska mål, frågor om hållbarhet samt finansieringsbehov.

text: 1.4 Slutligen rekommenderar ECB att förslaget till förordning förtydligar vilken roll ECB har enligt annan lagstiftning, särskilt ECB:s roll inom den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) som inrättades 2013 efter det att ESM-fördraget trätt i kraft. Finansiella stödinstrument riktade till banksektorn bör beakta det ansvar som ECB har för tillsyn över kreditinstitut inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen. I detta sammanhang bör förslaget till förordning säkerställa att ECB i god tid involveras eller vid behov delges information så att stöd kan ges enligt sådana instrument.

text: 2. Stöd till den gemensamma resolutionsnämnden

text: 2.1 Förslaget till förordning inför en ny uppgift för Europeiska stabilitetsmekanismen för att den bättre ska kunna uppnå sitt mål att bidra till att trygga den finansiella stabiliteten i euroområdet samt i de medlemsstater som deltar i bankunionen. Europeiska stabilitetsmekanismen ges uppgiften att tillhandahålla av finansiellt stöd, genom kreditlinor eller garantier, till den gemensamma resolutionsnämnden som inrättats i enlighet med

text: 2.2 Enligt vad som framgår av de fem ordförandenas rapport om Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union stöder ECB initiativet att ge Europeiska stabilitetsmekanismen i uppdrag att tillhandahålla en trovärdig säkerhetsmekanism för den gemensamma resolutionsfonden. ECB har redan tidigare uttryckt att den välkomnar förslaget om att inrätta ytterligare säkerhetsarrangemang som skulle kunna tas i bruk i undantagsfall, i den händelse att den gemensamma resolutionsfondens förhandsavgifter inte är tillräckliga och efterhandsavgifterna inte är omedelbart tillgängliga för att täcka dess utgifter, genom att lån eller andra former av stöd tas upp från kredit- och finansinstitut eller andra tredje parter. En sådan säkerhetsmekanism bör genomföras snarast, och senast före utgången av övergångsperioden den 1 januari 2024 som framgår av förordning

text: (EU) nr 806/2014

text: 2.3 Det är viktigt att denna säkerhetsmekanism stöder alla tänkbara åtgärder som den gemensamma resolutionsnämnden kan vidta, inklusive tillhandahållandet av solvens- respektive likviditetsstöd till institut som genomgår resolution. Risken för förluster är betydligt lägre när det gäller likviditetsstöd som per definition är av temporär natur. En säkerhetsmekanism som underlättar för den gemensamma resolutionsnämnden att tillhandahålla likviditet är särskilt viktig, eftersom likviditetsstödet till ett institut som genomgår resolution kan omfatta stora belopp, som kan överstiga den gemensamma resolutionsfondens kapacitet.

text: 2.4 ECB anser att detta säkerhetsarrangemang bör vara finanspolitiskt neutralt på medellång sikt, genom att man ser till att offentligt stöd återfås genom att efterhandsavgifter tas ut av finansindustrin. Genom detta krav beaktas ett av huvudsyftena med att inrätta en gemensam rekonstruktionsmekanism, nämligen att banker ska kunna rekonstrueras utan att det leder till varaktiga kostnader för skattebetalarna. Det skulle vara viktigt att noggrant finjustera tidsramarna för när dessa medel ska återfås från den finansiella sektorn så att man undviker överdrivet procykliska avgifter.

text: 2.5 ECB konstaterar vissa inkongruenser i processen för att fatta beslut om stöd till den gemensamma resolutionsnämnden. Medlemsstater utanför euroområdet som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen och euroområdets medlemsstater kommer genom ESM att tillsammans ge finansiellt stöd till den gemensamma resolutionsnämnden. I sådana fall kommer beslut om stöd till den gemensamma resolutionsnämnden att fattas av rådet i samförstånd med de medlemsstater utanför euroområdet som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen. När det sedan kommer till omröstning i rådet, får dock alla medlemmar i rådet delta i omröstningen. Detta inbegriper medlemsstater utanför euroområdet som inte deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen.

text: 2.6 Slutligen understryker ECB vikten av att säkerställa att hela förfarandet avseende sådant stöd till den gemensam resolutionsnämnden kan genomföras snabbt och att det inte försenar antagandet och genomförandet av den gemensam resolutionsnämndens beslut om resolutionsordningen. Beslut om utbetalningar från Europeiska stabilitetsmekanismen bör vara så automatiska, snabba och effektiva som möjligt. I detta sammanhang välkomnar ECB att förslaget till förordning innehåller bestämmelser om ett snabbt förfarande för ESM-beslut om utnyttjande av kreditlinan. Den verkställande direktören har befogenhet att fatta beslut inom högst 12 timmar från mottagandet av den gemensamma rekonstruktionsnämndens begäran om utnyttjande av kreditlinan.

text: 3. Att byta namn på Europeiska stabilitetsmekanismen

text: 3.1 Europeiska kommissionens initiativ att byta namn på Europeiska stabilitetsmekanismen kan vara missledande, både vad gäller ESM:s mål och de instrument som denna förfogar över. ECB föreslår att Europeiska stabilitetsmekanismens aktuella namn bör bibehållas eftersom detta garanterar klarhet och kontinuitet för allmänheten. Att använda ordet valuta i namnet på det nya unionsorganet enligt förslaget till förordning är felaktigt, eftersom ESM:s mål och uppgifter inte har att göra med valuta. I enlighet med fördragen är den ekonomiska politiken baserad på en nära samordning av medlemsstaternas ekonomiska politik, på den inre marknaden och på fastställda gemensamma mål, medan de grundläggande uppgifterna att utforma och genomföra unionens monetära politik samt att genomföra valutatransaktioner har tilldelats ECBS, som ska ledas av ECB:s beslutande organ.

text: 3.2 I målet Pringle konstaterade domstolen att införandet av Europeiska stabilitetsmekanismen hänför sig till den ekonomiska politikens område. Domstolen noterade att det mål som eftersträvas av Europeiska stabilitetsmekanismen, vilket är att trygga stabiliteten i euroområdet som helhet, klart skiljer sig från målet att upprätthålla prisstabiliteten, vilket är huvudmålet för unionens monetära politik. Även om euroområdets stabilitet kan påverka stabiliteten för den valuta som används i detta område, kan en ekonomisk-politisk åtgärd inte jämställas med en monetärpolitisk åtgärd enbart av den anledningen att den kan ha indirekta verkningar på eurons stabilitet.

text: 3.3 ECB förstår att förslaget till nytt namn har inspirerats av Internationella valutafonden (IMF). IMF inrättades dock under andra omständigheter och har andra mål och uppgifter. IMF inrättades genom att dess stadgar antogs 1944 och IMF gavs i uppdrag att övervaka att medlemmarna iakttog ett system med fasta växelkurser - även känt som Bretton Woods avtalet - för att undvika de devalveringar som bidrog till den djupa depressionen på 1930-talet. IMF ska bl.a. främja internationellt monetärt samarbete, en balanserad tillväxt i världshandeln, stabila växelkurser, säkra ordnade kursarrangemang, undvika devalveringar av konkurrensskäl samt tillfälligt, mot lämplig säkerhet, ställa IMF:s allmänna resurser till medlemmarnas förfogande så att dessa får möjlighet att justera obalanser i sina betalningsbalanser.

type: vagledning

utgivare: ecb


text: Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions (OJ L 189, 3.7.1998, p. 42).

text: Ruxandra Paula Andriciuc and Others v Banca Româneascã SA,

text: , ECLI:EU:C:2017:703.

text: Council Directive 93/13/EEC of 5 April 1993

text: on unfair terms in consumer contracts (OJ L 95, 21.4.1993, p. 29). 4 According to the assessment, it is estimated that between 16,000 and 20,000 Swiss franc loans were granted.

text: For further information on lending in foreign currencies in the Union see the Annex to Recommendation of the European System Risk Board (

text: ) of 21 September 2011 on lending in foreign currencies (OJ C 342, 22.11.2011, p.1). 6 See paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 2.1 of Opinion

text: , paragraph 2.1 of Opinion

text: , paragraph 2.2 of Opinion

text: and paragraph 2.1 of Opinion

text: . All ECB opinions are available on the ECB website at www.ecb.europa.eu. 7 See paragraph 3.2 of Opinion

text: , paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 3.2 of Opinion

text: , paragraph 3.1 of Opinion

text: , paragraphs 3.1 and 3.2 of Opinion

text: , and paragraphs 4.1 to 4.3 of Opinion

text: . 8 Directive

text: of the European Parliament and of the Council of 4 February 2014 on credit agreements for consumers relating to residential immovable property and amending Directives

text: and

text: and

text: Regulation (EU) No 1093/2010

text: (OJ L 60, 28.2.2014, p. 34). 9 See Article 43(1) of the Directive

text: . 10 See the paragraphs of the Opinions referred to in footnote 7. 11 See, for example, Gottfried Heinrich,

text: , ECLI:EU:C:2009:140. 12 See, for example, Ditta Angelo Tomadini Snc v Amministrazione delle finanze dello Stato,

text: , ECLI:EU:C:1979:129.

text: See in particular the ECB Financial Stability Review of June 2010 and, in respect of the foreign currency loans in Hungary, Opinions

text: and

text: , and in respect of the foreign currency loans in Poland, Opinion

text: . 14 However this does not seem to be the case in Slovenia. 15 See paragraph 3.4 of Opinion

text: , paragraph 3.3 of Opinion

text: and paragraph 3.3.4 of Opinion

text: See paragraph 3.4.1 of Opinion

text: , paragraph 3.3.3 of Opinion

text: and paragraph 3.5 of Opinion

text: . 17 For other consumer providers which are not credit institutions supervised by Banka Slovenije, the relevant supervisory duties are conferred on the Slovenian Market Inspectorate (Tržni inšpektorat Republike Slovenije). 18 Article 380 of the Law of 2015 on banking. 19 See Law of 2016 on consumer credit. 20

text: Council Regulation (EC) No 3603/93 of 13 December 1993

text: specifying definitions for the application of the prohibitions referred to in Articles

text: and

text: b(1) of the Treaty (OJ L 332, 31.12.1993, p. 1).

text: Article 123 of the Treaty also serves the objective of maintaining price stability and reinforces central bank independence.

text: See, for example, paragraph 3.4.1 of Opinion

text: , paragraph 2.2.1 of Opinion

text: , paragraph 3.1 of Opinion

text: and paragraph 3.1 of Opinion

text: . 23 The Central Bank of Cyprus was entrusted with sanctioning powers in relation to the compliance of credit institutions with restrictions regarding the variation of the interest rates on credit facilities imposed by Cypriot Law 160(I)/1999 and supervisory tasks relating also to civil law aspects in the area of payment services and mortgage credit. In connection with the performance of these tasks the Central Bank of Cyprus may also request and review privately negotiated contracts between credit institutions and their customers.

text: Magyar Nemzeti Bank has a supervisory role in connection with the compliance by credit institutions with legal requirements relating to the conversion of foreign currency denominated consumer loans, including loans denominated in Swiss francs, as defined in applicable laws (e.g. Law XXXVIII of 2014 and Law XL of 2014, both as amended by Law LXXVIII of 2014, Law XXVII of 2014, Law LII of 2015 (amending Law XL of 2014) and Law CXLV of 2015). The performance of these supervisory tasks involves the verification of compliance by credit institutions, which includes also the review of privately negotiated contracts between credit institutions and their customers. See Opinion

text: . 25 Hrvatska narodna banka carries out oversight over credit institutions’ compliance with the Law on credit institutions, which includes compliance with internal bylaws of credit institutions governing the relationship with their clients, contracts concluded and consumer protection provisions. 26 Česka Narodni Banka has been assigned tasks related to consumer protection, including supervision of compliance by supervised entities of the observance of the prohibition of unfair business practices and supervision of rules regarding consumer discrimination or the obligation to inform about prices. 27 See, for example, paragraph 3.4.2 of Opinion

text: . 28 Banca d'Italia has been assigned with tasks in relation to the supervision, from a transparency perspective, of the terms of banking and financial agreements between credit institutions and non-credit institution lenders. 29 Narodna Banka Slovenska has powers in the area of the protection of financial consumers, which include a preliminary assessment of unfair commercial practices of supervised entities and unacceptable conditions in contracts for the provision of financial services. The scope of this supervision does not include the adjudication of disputes between the supervised entities and their customers. 30 See for example, paragraph 3.4.2 of Opinion

text: . 31 See, for example, paragraph 3.2 of Opinion

text: See paragraph 3.1 of Opinion

text: and paragraph 2.2.2 of Opinion

text: . 33 See, for example, paragraph 2.2.5. of Opinion

text: , paragraph 3.3.2. of Opinion

text: and paragraph 3.3.2 of Opinion

text: . 34 See Article 79 of the Law on consumer credit (Zakon o potrošniških kreditih).

text: See, for example, Opinion

sprak: en

title: Opinion of the European Central Bank of 16 April 2018 on the conversion of Swiss franc loans (CON/2018/21)

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 16 April 2018 on the conversion of Swiss franc loans (

text: ) Introduction and legal basis

text: On 31 January 2018 the European Central Bank (ECB) received a request from the National Assembly of the Republic of Slovenia (hereinafter the ‘National Assembly’) for an opinion on a draft law on relations between lenders and borrowers concerning credit agreements in Swiss francs (hereinafter the ‘draft law’). The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union and the third and sixth indents of

text: Article 2(1) of Council Decision 98/415/EC

text: , as the draft law relates to Banka Slovenije and rules applicable to financial institutions insofar as they materially influence the stability of financial institutions and markets. In accordance with the first sentence of Article 17.5 of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council has adopted this opinion.

text: 1. Purpose of the draft law

text: 1.1 The purpose of the draft law is to restructure consumer loans denominated in, or linked to, Swiss francs (hereinafter ‘Swiss franc loans’), by requiring credit institutions established in Slovenia to convert Swiss franc loans concluded between 28 June 2004 and 31 December 2010 into loans denominated in euro. 1.2 The draft law aims to place borrowers of Swiss franc loans in the same position that they would have been in had their loans been denominated in euro from inception. To this end, the draft law sets out the following conversion mechanisms: (i) the principal amount of the Swiss franc loans will be converted into euro at the exchange rate set out in the credit agreement applicable on the date the Swiss franc loans were drawn by the borrowers. In case the principal amount was paid out in euro at the time of drawdown then, for the purposes of the conversion, the actual amount as paid out in euro is to be taken into account; (ii) the agreed interest rate, comprising the London interbank offered rate (LIBOR) and a margin agreed in the loan agreement, will be converted into another interest rate, comprising the euro interbank offered rate (EURIBOR) at the date on which the loan was drawn and the same margin agreed in the loan agreement. The agreed period for

text: recalculations of the interest rate remains unaltered. According to the explanatory memorandum on the draft law, using EURIBOR in the conversion mechanism protects the legitimate business interests of credit institutions by enabling the usual interest rates for euro denominated loans to be taken into account; (iii) the lender is required to prepare a new loan repayment schedule calculated in accordance with the measures set out above and using the same methodology as for the original repayment schedule; (iv) the instalments that have already been paid by the borrower in line with the original repayment schedule will be converted into euro at the exchange rate applicable on the date of payment of each instalment. In case the instalments were repaid in euro then, for the purposes of the conversion, the actual amount of the instalments as repaid in euro is to be considered. Paid instalments will serve as the basis for settling the amounts due under the new loan repayment schedule, whereby the same order for settling obligations as under the original loan agreement is to be used for settling the amounts; (v) if the total amount of instalments already paid by the borrower and converted in euro (as described in point (iv) above) is higher than the total amount of converted instalments calculated according to the new loan repayment schedule (referred to in point (iii) above), this amount will be considered an ‘overpayment’. Depending on the amount of this overpayment, it will be treated as follows: a. if the amount of the overpayment does not exceed the sum of converted instalments that are still to be paid in line with to the new repayment schedule, the overpayment will be proportionally distributed for the settlement of future outstanding instalments, and the loan agreement will remain in force; b. if the amount of the overpayment exceeds the total sum of a converted Swiss franc loan that the borrower has to repay in line with the new repayment schedule, then the lender must return this overpayment to the borrower within 30 days from the date the borrower confirms the conversion proposal and the loan agreement will be terminated. 1.3 Conversion of Swiss franc loans applies not only to outstanding loans but also to (i) fully repaid loans; (ii) loans that were repaid early; (iii) loans that were converted to euro prior to the entry into force of the draft law; (iv) loans that were acquired by new creditors; and (v) loan agreements that were terminated early by the lenders. The draft law requires lenders to prepare new repayment schedules and sets out supplementary conversion rules for each of these categories. With respect to loans that were acquired by new creditors, the draft law provides that the original lenders remain responsible in relation to borrowers for the conversion, unless they can ensure that the party acquiring the outstanding balance takes this conversion into account. 1.4 The lender must prepare a new repayment schedule and recalculate the existing Swiss franc loans and submit these to the borrower along with the conversion proposal within 15 days of the entry into force of the draft law. The borrower must confirm or reject the conversion proposal within 30 days of its receipt.

text: 1.5 The conversion procedures under the draft law are to be supervised by Banka Slovenije, which is also to act as the competent minor offence authority in case of breaches of the provisions of the draft law. 1.6 The draft law provides that the lender, although required to propose and perform the conversion of Swiss franc loans for the borrower, also has the right to challenge the conversion before a court within six months following the conversion, provided that the lender disclosed to the borrower all relevant information regarding the risks pertaining to loans in the relevant foreign currency in a manner that fulfils the standard of ‘informed consent’ at the time the loan agreement was concluded. The draft law sets out criteria for informed consent, which are based on, inter alia, the reasoning of the Court of Justice of the European Union in a recent judgment concerning the interpretation of

text: Council Directive 93/13/EEC

text: on unfair terms in consumer contracts in relation to foreign currency denominated loans . 1.7 According to the explanatory memorandum, the objective pursued by the draft law is to implement the constitutional principle of the ‘welfare state’ and to introduce sanctions for breaches of obligations arising under contractual relationships, thereby providing legal protection for consumers who have taken out Swiss franc loans. The explanatory memorandum questions the legality of linking credit agreements to Swiss franc, in particular in a euro area country with a stable currency, where loans were granted mainly in euro. The explanatory memorandum argues that the use of currency clauses, the risk of which is predominantly borne by borrowers, is an unfair practice used by credit institutions, in particular combined with the lack of informed consent by the borrowers of Swiss franc loans. 1.8 The draft law and explanatory memorandum are accompanied by an assessment of the financial impact of the draft law prepared by the Frank Association (Združenje Frank), a consumer organisation representing the interests of borrowers. The assessment is based on a sample of approximately 10% of currently outstanding Swiss franc loans. According to the assessment, the ‘overpayments’ by borrowers arising from 16,000 Swiss franc loans that were granted in Slovenia would amount to around EUR 488 million if the draft law is not adopted. This amount represents the costs that would be redistributed among the 14 credit institutions granting Swiss franc loans to consumers with the adoption of the draft law. The assessment indicates that the average maturity of Swiss franc loans is 252 months and that most of the loans are in the middle of the repayment period. The assessment estimates that the total amount of overpayments would be distributed over a period of 10 years and that the average burden per bank would be approximately EUR 3.5 million a year. The distribution of the burden would, however, vary from bank to bank, and would be greater for foreign-owned credit institutions which granted the majority of Swiss franc loans.

text: 2. General observations

text: 2.1 Prior to the global financial crisis, borrowing in foreign currencies by households and non-financial 5 6 corporations was popular in several Member States . As previously noted by the ECB , the lower interest rates applicable to foreign currency loans compared to loans in the domestic currency increased the demand for such loans. According to the documentation included in the explanatory memorandum and the draft law, the majority of Swiss franc loans were and still are mortgage loans and were granted by foreign-owned credit institutions. 2.1.1 The ECB notes that the draft law anticipates that the conversion of the outstanding and already terminated Swiss franc loans to loans denominated in euro will be voluntary only for borrowers. The ECB also notes that the draft law provides for the possibility for credit institutions to challenge the conversion after it has been implemented, restoring the parties to the position they were in under the terms of the original Swiss franc loan, if they can prove in court that the borrower entered into the Swiss franc loan on the basis of informed consent, as defined in the draft law. 2.2 Legal aspects on retroactivity 2.2.1 As previously noted by the ECB, introducing measures with retroactive effect undermines legal certainty and is not in line with the principle of legitimate expectations , and may also interfere with acquired rights. 2.2.2

text: Article 23(1) of Directive 2014/17/EU

text: of the European Parliament and of the Council , which applies to credit agreements in existence from 21 March 2016 , stipulates that Member States shall ensure that an appropriate regulatory framework is in place for credit agreements in respect of foreign currency loans to ensure, at a minimum, that (a) the consumer has a right to convert the credit agreement into an alternative currency under specified conditions or (b) there are other arrangements in place to limit the exchange rate risk to which the consumer is exposed under the credit agreement.

text: Article 23(5) of Directive 2014/17/EU

text: allows Member States to further regulate foreign currency loans provided that such regulation is not applied with retroactive effect. The retroactive effect of the draft law is not in line with the general aim of

text: Article 23(5) of Directive 2014/17/EU

text: , which reflects one of the general principles of Union law, namely the principle of 11 12 legal certainty that supports the limitation of retroactive laws .

text: 2.2.3 It is for the Slovenian authorities to assess whether the retroactive character of the draft law also complies with Slovenian legal and constitutional principles.

text: 3. Specific observations

text: 3.1 Eligibility criteria 3.1.1 The draft law does not prescribe specific criteria for borrowers to be eligible to participate in the conversion, which raises some concerns with regard to the purpose of the draft law. 3.2 Effects on the banking sector 3.2.1 The implementation of the draft law is expected to entail financial costs for the Slovenian banking sector. Credit institutions may be affected to different degrees to the extent that they have concluded Swiss franc loans between 28 June 2004 and 31 December 2010. This, in turn, is expected to have a negative impact on the profitability, capitalisation and future lending capacity of the banking sector as a whole. 3.2.2 As regards the possibility for credit institutions to reverse the conversion if they can prove the loans were concluded based on borrowers’ informed consent, it is noted that this option can only be exercised on an ex post basis before the national court, which creates additional litigation costs for the Slovenian banking sector and the risk of being unable to recover the relevant amounts from borrowers. It should also be noted that the conversion will lead to a one-off increase in operational costs for the affected credit institutions in Slovenia, in particular due to the restructuring of existing hedges, refinancing measures, and the costs associated with the obligation to recalculate the Swiss franc loans in order to notify each borrower individually thereof. 3.3 Effects on the financial stability 3.3.1 The ECB has pointed out on several occasions the risks associated with foreign currency loans . In particular, foreign currency loans have constituted a major risk to financial stability in several Member States, where the share of foreign currency loans is relatively high. The ECB points, in this respect, to the analysis of such risks made by the ESRB in Recommendation

text: . 3.3.2 As regards the long-term effects on financial stability, when introducing measures in relation to settling and converting foreign currency loans, due consideration should always be given to fair burden sharing among all stakeholders in order to avoid moral hazard in the future . The explanatory memorandum argues that the interests of credit institutions are taken into account in the draft law, for example, in the conversion process higher interest rates are to be used for the preparation of the new repayment schedules, reflecting common practices in euro denominated loans. However, the draft law provides for the replacement of LIBOR with EURIBOR for recalculation purposes, whereas the original loan-based margin remains the same, which appears

text: to potentially deviate from the common practices of credit institutions which typically apply a higher loan-based margin for euro denominated loans than for Swiss franc denominated loans. 3.3.3 Given that Slovenia only joined the euro area in 2007, the conversion of any loans from Swiss franc into euro between 2004 and 2007 could result in an unequal treatment of other customers, depending on exchange rate developments between the Slovenian tolar and Swiss franc during this period. A reconciliation method may therefore be needed to reflect exchange rate developments between the tolar, Swiss franc and euro during this period. 3.4 Effects on the Slovenian economy 3.4.1 As the ECB has noted previously , the conversion of Swiss franc loans with retroactive effect, as envisaged by the draft law, could have negative effects if it were to lead to a deterioration of foreign investor sentiment due to a perceived increase in legal uncertainty and country risk.

text: 4. Conferral of new tasks on Banka Slovenije

text: 4.1 New task of Banka Slovenije 4.1.1 The draft law confers the task of supervising the conversion procedures in relation to credit institutions on Banka Slovenije and designates Banka Slovenije as the competent minor offence authority in case of a breach of the provisions of the draft law. The draft law does not specify in detail the scope of this new task. The ECB understands that the Banka Slovenije’s supervisory task in this respect would essentially require Banka Slovenije to supervise the compliance of credit institutions with the requirements of the draft law in relation to the restructuring of their private contractual relationships with individual customers in the context of the conversion of Swiss franc denominated loans into euro denominated loans. Banka Slovenije has been designated as the competent minor offence authority in relation to breaches of the draft law, within the scope of the performance of its prudential supervisory tasks over credit institutions , and also has, to a certain extent, an existing customer protection role . However, Banka Slovenije has no comparable responsibilities in respect of the supervision of the compliance of credit institutions with the legal requirements relating to the restructuring of privately negotiated loan contracts by credit institutions with their customers. The draft law therefore confers a new task upon Banka Slovenije. 4.1.2 The ECB underlines that a proposed conferral of new tasks on a national central bank (NCB) in the European System of Central Banks must be assessed against the prohibition on monetary financing under Article 123 of the Treaty. For the purposes of that prohibition,

text: Article 1(1)

text: (b)(ii) of

text: Council Regulation (EC) No 3603/93

text: defines ‘other type of credit facility’, inter alia, as ‘any financing of the public sector’s obligations vis-à-vis third parties’.

text: Ensuring that Member States implement a sound budgetary policy is one of the key objectives of the monetary financing prohibition, which may not be circumvented . Therefore, the task of financing measures, which are normally the responsibility of the Member States, and which are financed from their budgetary sources rather than by the NCBs, must not be entrusted to NCBs. To decide what constitutes financing of the public sector’s obligations vis-à-vis third parties, which can be translated as the provision of central bank financing outside the scope of central bank tasks, it is necessary to carry out, on a case-by-case basis, an assessment of whether the task to be undertaken by an NCB is a central bank task or a government task, i.e. a task within the responsibility of the Member States. In other words, adequate safeguards must be in place to ensure that circumventions of the objective of the monetary financing prohibition of maintaining a sound budgetary policy of Member States do not take place. 4.1.3 As part of its discretion in the exercise of its duty, on the basis of

text: Article 271

text: (d) of the Treaty and Article 35.6 of the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank (hereinafter the ‘Statute of the ESCB’), to ensure that NCBs honour the obligations laid down by the Treaty, the Governing Council has endorsed safeguards of that kind in the form of criteria for determining what may be seen as falling within the scope of a public sector’s obligation within the meaning of

text: Article 1(1)

text: (b)(ii) of

text: Regulation (EC) No 3603/93

text: or, in other words, what constitutes a government task as follows: First, central bank tasks are in particular those tasks that are related to the tasks that have been conferred upon the ECB and the NCBs by the Treaty and the Statute of the ESCB. These tasks are mainly defined in

text: Article 127(2)

text: , (5) and (6) and Article 128(1) of the Treaty, as well as

text: Article 22

text: and Article 25.1 of the Statute of the ESCB. Second, as Article 14.4 of the Statute of the ESCB allows NCBs to perform ‘other functions’, new tasks, i.e. tasks that are not related to tasks that have been conferred upon the ECB and the NCBs, are not precluded per se. However, new tasks that are undertaken by an NCB and which are atypical of NCB tasks or which are clearly discharged on behalf of, and in the exclusive interest of the government or of other public sector entities should be considered government tasks. Third, an important criterion for qualifying a new task as atypical of an NCB task or as being clearly discharged on behalf of and in the exclusive interest of the government or other public sector entities is the impact of the task on the institutional, financial and personal independence of that NCB. In particular, the following aspects should be taken into account: (a) whether the performance of the new task creates conflicts of interest with existing central bank tasks which are not adequately addressed and does not necessarily complement those existing central bank tasks. If a conflict of interest arises between existing and new tasks, sufficient safeguards to mitigate that conflict should be in place. The complementarity between a new task and the existing central bank tasks should not be interpreted broadly, so

text: as to lead to the creation of an indefinite chain of ancillary tasks. Such complementarity should be examined in relation to the financing of those tasks; (b) whether without new financial resources the performance of the new task is disproportionate to the NCB’s financial or organisational capacity, and may have a negative impact on the capacity to perform properly the existing central bank tasks; (c) whether the performance of the new task fits into the institutional set-up of the NCB in the light of central bank independence and accountability considerations; (d) whether the performance of the new task harbours substantial financial risks; (e) whether the performance of the new task exposes the members of the NCB decision-making bodies to political risks which are disproportionate and may also have an impact on their personal independence and, in particular, on the guarantee of term of office set out in Article 14.2 of the Statute of the ESCB. 4.1.4 On the basis of the criteria set out above, the following paragraphs assess whether the new task of Banka Slovenije is in line with the prohibition of monetary financing. 4.2 Tasks related to the tasks conferred upon the ECB and the NCBs by the Treaty and the Statute of

text: the ESCB

text: 4.2.1 Supervising the compliance of credit institutions with the requirements of the draft law in relation to the restructuring of privately negotiated loan contracts with their customers is not among the basic central banking tasks listed in

text: Article 127(2)

text: or (5) of the Treaty or otherwise conferred upon the NCBs by the Statute of the ESCB. The new task conferred on Banka Slovenije does not form part of the prudential supervisory tasks of Banka Slovenije. Thus, the new task conferred on Banka Slovenije under the draft law is not directly related to the tasks conferred on the ECB and the NCBs by the Treaty and the Statute of the ESCB. Consequently, a careful assessment of the conferral of this task on Banka Slovenije is required in order to determine whether it constitutes a government task, and whether the related funding gives rise to monetary financing concerns . 4.3 Tasks which are atypical of NCB tasks 4.3.1 The new task conferred on Banka Slovenije by the draft law relates to the supervision of the compliance by credit institutions with the requirements under the draft law relating to the restructuring of privately negotiated loan agreements between credit institutions and their customers. Banka Slovenije’s new task can be seen, to a certain extent, as being related to the protection of consumers. 4.3.2 It is necessary to analyse whether this new task is atypical of NCB tasks. While the majority of NCBs do not appear to have been assigned tasks of this nature, the ECB has identified two 23 24 Member States where NCBs have been given similar tasks. In Cyprus and Hungary , the NCBs

text: have been given tasks relating to the supervision of the compliance by credit institutions with the legal requirements in relation to the restructuring of private, contractual loan agreements between credit institutions and their customers. In the case of Hungary, these tasks are substantially similar to the tasks to be conferred on Banka Slovenije under the draft law. In addition, the NCBs in 25 26 27 28 29 Croatia , the Czech Republic , Ireland , Italy and Slovakia have been given similar supervisory tasks relating more generally to consumer protection and the transparency of loan arrangements. In this regard, also taking into account the consumer protection roles which are currently fulfilled by numerous ESCB NCBs in the field of financial services , the new task does not appear to be completely atypical of NCB tasks. However, the new task would be considered as atypical if Banka Slovenije’s supervisory role would extend to the resolution of disputes between contractual parties, which is a matter that is usually handled by the courts. 4.4 Tasks clearly discharged on behalf of and in the exclusive interest of the government 4.4.1 According to the explanatory memorandum, the objective of the draft law is to implement the constitutional principle of the ‘welfare state’ and to introduce sanctions for breaches of obligations arising under contractual relationships, thereby providing legal protection to a number of consumers who have taken out Swiss franc loans. The draft law is therefore intended to provide protection to consumers of financial services. As previously noted by the ECB the NCB ‘is best placed to assess the terms and conditions of loan contracts entered into by consumers and the impact of the new legal measures on financial institutions. Within the scope of its tasks, the [NCB] can contribute to the prevention and mitigation of systemic risks to financial stability’. Due to the retroactive application of the draft law, it is not clear whether the draft law would effectively guarantee the fulfilment of the objective of protecting consumers of financial services. Thus, there is a potential risk that, in carrying out its supervisory functions, Banka Slovenije would act exclusively in the interest of another public entity.

text: 4.5 Extent to which performance of the new task creates conflicts of interest with existing central bank

text: tasks

text: 4.5.1 It may be considered that the new task at least partially complements other similar existing supervisory and consumer protection tasks of Banka Slovenije. As with other consumer protection tasks, sufficient mitigation measures must be put in place to ensure that in the event of a conflicts of interest supervisory considerations prevail . 4.6 Extent to which performance of the new task is disproportionate to the financial or organisational

text: capacity of Banka Slovenije

text: 4.6.1 The principle of financial independence requires that Member States may not put their NCBs in a position where they have insufficient resources to carry out both their ESCB-related tasks and their national tasks, from an operational and financial perspective. Furthermore, when allocating specific new tasks to NCBs, each NCB concerned should have sufficient financial and human resources at its disposal to ensure that the tasks can be carried out without impacting on the NCB’s financial or operational capacity to perform its ESCB tasks . In order to ensure that Banka Slovenije’s capacity to perform its ESCB-related tasks is not impaired, Banka Slovenije must, therefore, be in a position to avail itself of the necessary resources to carry out its duties under the draft law. At this early stage, it is difficult to predict what additional resources Banka Slovenije will require in order to perform its new supervisory task under the draft law. However, it is likely that Banka Slovenije will have to dedicate additional human, technical and financial resources to implement this new supervisory task. This may impose an additional burden on existing NCB and supervisory tasks performed by Banka Slovenije. While supervised entities are required to pay fees to Banka Slovenije in respect of the performance of its supervisory tasks under the Law on consumer credit , the draft law does not provide for Banka Slovenije to be reimbursed for the costs of carrying out this new task. The ECB invites the consulting authority to consider the impact of the draft law on the resources of Banka Slovenije. 4.7 Extent to which performance of the new task fits into the institutional set-up of Banka Slovenije, in the light of central bank independence and accountability considerations 4.7.1 The potential impact of the new task on the institutional, financial and personal independence of Banka Slovenije must also be taken into consideration. 4.8 Extent to which the performance of tasks harbours substantial financial risks 4.8.1 The draft law does not contain any specific provisions on liability in relation to the exercise of Banka Slovenije’s powers under the draft law or the failure to exercise such powers. Banka Slovenije’s potential liability in respect of the performance of the new task will thus be subject to the rules on liability for damages caused in the exercise of public authority pursuant to the Law on banking and the general liability regime under Slovenian law. The general liability regime would also apply with respect to any potential damages in connection with decisions of Banka Slovenije

text: delivered in supervisory proceedings pursuant to the draft law which are later declared to be invalid in the courts. 4.9 Extent to which the performance of the new task exposes members of the decision-making bodies of Banka Slovenije to disproportionate political risks and impacts on their personal independence 4.9.1 Due to the sensitivity of the subject matter and the high degree of public attention being given to the restructuring of Swiss franc loans in Slovenia, due consideration should be given to any disproportionate political risk or impact on the personal independence of the members of the decision-making bodies of Banka Slovenije that may arise in the performance of the new task. In this respect, consideration might be given to the possibility of conferring this task on a separate government agency to which Banka Slovenije could provide technical support in view of its expertise and experience in dealing with the Slovenian banking sector . 4.10 Conclusion 4.10.1 The following should be noted as regards the compatibility of the draft law with the prohibition on monetary financing. The new task of Banka Slovenije of supervising the compliance of credit institutions with the requirements under the draft law in relation to the restructuring of privately negotiated loan agreements between credit institutions and their customers can be regarded as a central bank task. However, as the new task conferred upon Banka Slovenije by the draft law must not adversely affect its capacity to carry out its NCB or ESCB-related tasks, careful consideration should be given to its impact on Banka Slovenije’s operational capacity. In addition, careful consideration should be made of any disproportionate political risk or impact on the personal independence of the members of the decision-making bodies of Banka Slovenije that may arise in the performance of the new task.

text: This opinion will be published on the ECB’s website.

text: Done at Frankfurt am Main, 16 April 2018.

text: [signed]

text: The President of the ECB

text: Mario DRAGHI