text: Datum: 18.12.2012 ESMA/2012/832SV

text: (1) EUT L 79, 20.3.2007, s. 11.

text: (2) EUT L 145, 30.4.2004, s. 1. (3)

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/77/EG

text: (4) Dessa riktlinjer om förvaltning av säkerheter innebär en ändring av ruta 26 i de nu gällande riktlinjerna om riskbedömning och beräkning av total exponering och motpartsrisk för fondföretag (ref. CESR/10-788), när det gäller vilka kriterier som ska uppfyllas av säkerheter som tas emot i samband med transaktioner av finansiella OTC-derivat. (5) Den här bestämmelsen medför en ändring av ruta 27 i de nu gällande riktlinjerna om riskbedömning och beräkning av total exponering och motpartsrisk för fondföretag, när det gäller gränsen för motpartsrisk i samband med transaktioner inom ramen för effektiv värdepappersförvaltning.

text: (6) Dessa riktlinjer om förvaltning av säkerheter medför en förändring av ruta 9 i de nu gällande riktlinjerna om riskbedömning och beräkning av total exponering och motpartsrisk för fondföretag (ref. CESR/10-788), när det gäller förbud mot återinvestering av säkerheter i andra former än kontanter som tagits emot i samband med transaktioner inom ramen för effektiv värdepappersförvaltning.

text: (7) Dessa riktlinjer medför en ändring av nu gällande riktlinjer om tillgångar som fondföretag får använda för investeringar (ref. CESR/07-044b) när det gäller råvaruindex. Fondföretag bör inte investera i råvaruindex som inte följer kraven i punkt 48.

title: Riktlinjer om börshandlade fonder och andra frågor som rör fondföretag

text: Riktlinjer för behöriga myndigheter och fondförvaltningsbolag

text: Riktlinjer om börshandlade fonder och andra frågor som rör fondföretag

text: 18.12.2012 ESMA/2012/832SV

text: Innehållsförteckning

text: I. Tillämpningsområde _____________________________________________________ 3 II. Definitioner ___________________________________________________________ 3 III. Syfte ________________________________________________________________ 4 IV. Överensstämmelse och rapporteringskrav _______________________________________ 4 V. Indexfonder ___________________________________________________________ 5 VII. ETF-fonder (UCITS ETF) – Beteckning och särskilda informationskrav ___________________ 6 VIII. Aktivt förvaltade ETF-fonder (UCITS ETF) ______________________________________ 6 IX. Behandling av sekundärmarknadsinvesterare i ETF-fonder ___________________________ 6 X. Tekniker för effektiviserad värdepappersförvaltning _________________________________ 7 XI. Finansiella derivatinstrument _______________________________________________ 8 XII. Förvaltning av säkerheter för transaktioner av finansiella OTC-derivat och tekniker för effektiv värdepappersförvaltning () _____________________________________________________ 9 XIII. Finansiella index ________________________________________________________ 11 XIV. Övergångsbestämmelser ___________________________________________________ 13

text: I. Tillämpningsområde

text: 1. Dessa riktlinjer gäller behöriga myndigheter utsedda enligt artikel 97 i direktivet om fondföretag, fondförvaltningsbolag samt fondföretag som har formen av investeringsbolag som inte utsett förvaltningsbolag.

text: 2. Dessa riktlinjer gäller från [två månader efter det att de offentliggjorts på Esmas webbplats]. Övergångsbestämmelser anges i punkt 62 och efterföljande punkter. II. Definitioner

text: 3. Om inte annat anges har de termer som används i direktivet om fondföretag samma innebörd i dessa riktlinjer. Dessutom gäller följande definitioner: Aktivt förvaltade ETF-fonder Den som aktivt förvaltar en ETF-fond (en börshandlad fond) (UCITS ETF) bestämmer över portföljens sammansättning enligt uttalade investeringsmål och placeringsinriktning (i motsats till en ETF-fond som följer ett index och inte har ett sådant inflytande). En aktivt förvaltad ETF-fond försöker i allmänhet slå ett index. Årlig indexavvikelse Skillnaden mellan indexfondens årliga avkastning och det aktuella indexets årliga avkastning. Direktivet om tillåtna Europeiska

text: kommissionens direktiv 2007/16/EG

text: om tillgångar genomförande av

text: rådets direktiv 85/611/EEG

text: om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), när det gäller förtydligandet av vissa definitioner ( ). ETF-fond (UCITS ETF) En ETF-fond är en fond där åtminstone en enhets- eller andelsklass handlas under hela dagen på minst en reglerad marknad eller en multilateral handelsplattform med åtminstone en marknadsgarant som ser till att enheternas eller andelarnas börsvärde inte varierar för mycket i förhållande till fondandelsvärdet (NAV) och, i förekommande fall, det indikativa fondandelsvärdet. Riktlinjer om en gemensam CESR:s riktlinjer om en gemensam definition av EU:s definition av EU:s penningmarknadsfonder (ref. CESR/10-049). penningmarknadsfonder Riktlinjer om tillgångar som CESR:s riktlinjer om tillgångar som fondföretag får använda för fondföretag får använda för investeringar (CESR/07-044b). investeringar Riktlinjer om riskbedömning CESR:s riktlinjer om riskbedömning och beräkning av total och beräkning av total exponering och motpartsrisk för fondföretag (ref. CESR/10-788). exponering och motpartsrisk för fondföretag Indikativt fondandelsvärde Ett mått på en ETF-fonds fondandelsvärde intradag (iNAV), baserat på den mest aktuella informationen. Det indikativa fondandelsvärdet är inte det värde till vilket investerare på sekundärmarknaden köper och säljer sina enheter eller andelar. Indexfond En fond vars strategi är att efterbilda eller följa ett eller flera index, till exempel med syntetisk eller fysisk replikering. Indexfonder med hävstång En fond vars strategi är att ha en hävstångsexponering mot ett index eller en exponering mot ett hävstångsindex. Multilateral handelsplattform En multilateral handelsplattform enligt definitionen i

text: artikel 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG

text: om marknader för finansiella instrument ( ). Direktivet om fondföretag

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009

text: om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (omarbetning). Tracking error Variationen i skillnaden mellan indexfondens avkastning och avkastningen av det eller de index som följs. III. Syfte

text: 4. Syftet med riktlinjerna är att skydda investerare genom att ge vägledning om den information som bör förmedlas om indexfonder och ETF-fonder tillsammans med specifika bestämmelser som ett fondföretag ska tillämpa i fråga om transaktioner med OTC-derivat och tekniker för effektiviserad förvaltning. I riktlinjerna anges slutligen kriterier som bör följas av de finansiella index som fondföretagen investerar i. IV. Överensstämmelse och rapporteringskrav Riktlinjernas status

text: 5. I dokumentet anges riktlinjer som utfärdats enligt

text: artikel 16 i förordningen

text: om Esma ( ). Enligt

text: artikel 16.3 i förordningen

text: ska de behöriga myndigheterna och finansmarknadsaktörerna med alla tillgängliga medel söka följa dessa riktlinjer och rekommendationer.

text: 6. Behöriga myndigheter som berörs av riktlinjerna bör följa dem genom att införliva dem i sin tillsynspraxis, även när särskilda riktlinjer i dokumentet i första hand riktas till finansmarknadsaktörer. Rapporteringskrav

text: 7. Behöriga myndigheter som berörs av riktlinjerna ska meddela Esma om de följer eller avser att följa riktlinjerna, eller ange skälen till varför de inte avser att följa dem, senast två månader efter offentliggörande. En mall för meddelanden finns på Esmas webbplats.

text: 8. Fondförvaltningsbolag och fondföretag som har formen av investeringsbolag utan förvaltare behöver inte meddela Esma om de följer riktlinjerna. V. Indexfonder

text: 9. Prospektet för en indexfond bör innehålla följande: a) En tydlig beskrivning av indexen inklusive information om de underliggande komponenterna. För att inte behöva uppdatera dokumentet med täta mellanrum kan prospektet vägleda investerare till en webbplats där indexens exakta sammansättningar publiceras. b) Information om hur indexet kommer att följas (till exempel om det kommer att följa en modell för full eller stickprovsbaserad fysisk replikering alternativt syntetisk replikering) och den valda metodens konsekvenser för investerare vad gäller deras exponering mot det underliggande indexet och motpartsrisken. c) Information om förväntat tracking error under normala marknadsförhållanden. d) En beskrivning av de faktorer som sannolikt kommer att påverka indexfondens förmåga att följa indexens resultat, till exempel transaktionskostnader, små illikvida komponenter, återinvestering av utdelningar osv.

text: 10. Information som ges enligt punkt 9 b bör också sammanfattas i dokumentet med basfakta för investerare.

text: 11. I årsrapporten och halvårsredogörelsen för en indexfond bör det anges hur stort tracking error var i slutet av den granskade perioden. Årsrapporten bör innehålla en förklaring till en eventuell skillnad mellan förväntat och faktiskt tracking error för den relevanta perioden. Den årliga skillnaden mellan fondens resultat och det aktuella indexets resultat bör också anges och förklaras i årsrapporten. VI. Indexfonder med hävstång

text: 12. Indexfonder med hävstång ska följa de gränser och bestämmelser för total exponering som anges i

text: artikel 51.3 i direktivet

text: om fondföretag. De bör beräkna sin totala exponering antingen med hjälp av åtagandemetoden eller metoden för relativ VaR (Value-at-Risk), enligt de regler som anges i riktlinjerna om riskbedömning och beräkning av total exponering och motpartsrisk för fondföretag. Gränsen för total exponering gäller också fonder som replikerar hävstångsindex.

text: 13. Prospekt för indexfonder med hävstång bör innehålla följande information: a) En beskrivning av hävstångspolicyn, hur den uppnås (dvs. om hävstången ligger på indexets nivå eller är ett resultat av hur fonden exponeras mot indexet), kostnaden för hävstången (om relevant) och de risker som är förenade med denna policy. b) En beskrivning av vilka effekter en eventuell omvänd hävstång kan ge (dvs. kort exponering). c) En beskrivning av hur fondens resultat kan variera avsevärt i förhållande till indexets flera gånger större avkastning på medellång till lång sikt.

text: 14. Den här informationen bör också sammanfattas i dokumentet med basfakta för investerare. VII.ETF-fonder (UCITS ETF) – Beteckning och särskilda informationskrav

text: 15. En ETF-fond bör använda beteckningen ”UCITS ETF” som identifierar fonden som en börshandlad fond. Beteckningen bör ingå i namnet, fondens bestämmelser eller stiftelseurkund, prospekt, dokument med basfakta för investerare och marknadsföringskommunikation. Beteckningen ”UCITS ETF” bör användas på alla EU-språk.

text: 16. En fond som inte är en ETF-fond (enligt definitionen i dessa riktlinjer) bör inte använda beteckningarna ”UCITS ETF”, ”ETF” eller ”exchange-traded fund”/”börshandlad fond”.

text: 17. En ETF-fond bör i prospekt, dokument med basfakta för investerare och marknadsföringskommunikation tydligt ange sin strategi för insyn i portföljen och, i förekommande fall, var det finns information om portföljen, bland annat var det, i förekommande fall, indikativa fondandelsvärdet (iNAV) publiceras.

text: 18. En ETF-fond bör också tydligt ange i prospektet hur det indikativa fondandelsvärdet beräknas, i förekommande fall, och hur ofta beräkningen görs. VIII. Aktivt förvaltade ETF-fonder (UCITS ETF)

text: 19. En ETF-fond som förvaltas aktivt bör tydligt informera investerare om detta i prospekt, dokument med basfakta för investerare och marknadsföringskommunikation.

text: 20. En ETF-fond som förvaltas aktivt bör tydligt ange hur den kommer att följa den uppsatta investeringsstrategin, i förekommande fall även sin avsikt att slå ett index, i prospekt, dokument med basfakta för investerare och marknadsföringskommunikation. IX. Behandling av sekundärmarknadsinvesterare i ETF-fonder

text: 21. När det i allmänhet inte går att hos fondföretaget lösa in enheter i en ETF-fond som förvärvats på en sekundärmarknad bör fondens prospekt och information i marknadsföringssyfte innehålla följande varning:

text: 22. ”Enheter/andelar i en ETF-fond (UCITS ETF) som förvärvats på sekundärmarknaden kan vanligen inte säljas direkt tillbaka till fonden. Investerare ska köpa och sälja enheter/andelar på en sekundärmarknad med hjälp av en mellanhand (till exempel en börsmäklare) och kan behöva betala en avgift för detta. Investerare kan dessutom få betala mer än det aktuella fondandelsvärdet vid köp av enheter/andelar samt få mindre än det aktuella fondandelsvärdet vid en försäljning.”

text: 23. Om börsvärdet av enheterna eller andelarna i en ETF-fond (UCITS ETF) skiljer sig betydligt från fondandelsvärdet bör investerare som på sekundärmarknaden har köpt enheterna eller andelarna (eller, i förekommande fall, den eventuella rättigheten att köpa en enhet eller andel som tilldelats i samband med utdelning av en särskild enhet eller andel) ha möjlighet att sälja dem direkt tillbaka till ETF-fonden (UCITS ETF). Det kan till exempel gälla vid marknadsstörning, som när det saknas en marknadsgarant. I sådana fall bör informationen förmedlas till den reglerade marknaden med en upplysning om att ETF-fonden är öppen för direkta återlösningar hos fondbolaget.

text: 24. En ETF-fond bör i prospektet ange vilken process som ska följas av investerare som köpt sina enheter/andelar på sekundärmarknaden ifall de förhållanden som beskrivs i punkt 23 skulle uppstå liksom eventuella kostnader som därmed kan uppkomma. Kostnaderna bör inte vara orimliga. X. Tekniker för effektiviserad värdepappersförvaltning

text: 25. Ett fondföretag bör i prospektet tydligt informera investerare om fondens avsikt att använda sådan teknik och sådana instrument som beskrivs i

text: artikel 51.2 i direktivet

text: om fondföretag och

text: artikel 11 i direktivet

text: om tillåtna tillgångar. Vad som bör ingå är en detaljerad beskrivning av riskerna med den här typen av aktiviteter, däribland motpartsrisk och potentiella intressekonflikter liksom den påverkan de kan få på fondens resultat. Dessa tekniker och instrument bör användas på ett sätt som gagnar fondföretagets intressen.

text: 26. Enligt

text: artikel 11 i direktivet

text: om tillåtna tillgångar bör ett fondföretag som använder sig av tekniker för effektiv förvaltning av värdepappersportföljen se till att fondens riskhantering på lämpligt sätt fångar upp de risker som är förknippade med dem.

text: 27. Enligt punkt 24 i riktlinjerna om tillgångar som fondföretag får använda för investeringar får teknik och instrument för överlåtbara värdepapper samt penningmarknadsinstrument inte innebära att a) fondens placeringsinriktning ändras, eller b) att det tillkommer stora extra risker i förhållande till den ursprungliga riskstrategin, som finns beskriven i fondens försäljningsdokument.

text: 28. Fonden bör i prospektet redovisa sin strategi för sådana direkta och indirekta operationella kostnader/avgifter som följer av tekniker för effektiv förvaltning av värdepappersportföljen och som kan komma att dras av från fondens intäkter. Kostnaderna och avgifterna bör inte innefatta dolda intäkter. Fondföretaget bör uppge identiteten på den eller de enheter till vilka de direkta och indirekta kostnaderna och avgifterna betalas och uppge om de är parter med koppling till fondförvaltningsbolaget eller förvaringsinstitutet.

text: 29. Samtliga intäkter som uppkommer med tekniker för effektiv förvaltning av värdepappersportföljen, efter direkta och indirekta operationella kostnader, bör gå tillbaka till fonden.

text: 30. Ett fondföretag bör se till att det när som helst kan återkalla en säkerhet som lånats ut eller häva eventuella avtal om utlåning av säkerheter som företaget ingått.

text: 31. Ett fondföretag som ingår ett omvänt repoavtal bör se till att det när som helst kan återkalla hela det kontanta beloppet eller häva det omvända repoavtalet antingen med upplupen ränta som grund eller med marknadsvärdet som grund. När kontanterna kan återkallas när som helst med marknadsvärdet som grund bör det omvända repoavtalets marknadsvärde användas för beräkningen av fondföretagets substansvärde.

text: 32. Ett fondföretag som ingår ett repoavtal bör se till att det när som helst kan återkalla ett värdepapper som omfattas av repoavtalet eller häva repoavtalet de ingått.

text: 33. Repoavtal och omvända repoavtal med fast löptid som inte överstiger sju dagar bör anses vara avtal som gör det möjligt för fondföretaget att när som helst återkalla tillgången.

text: 34. Fondföretag som använder tekniker och instrument för att effektivisera förvaltningen bör väga in dessa när de utvecklar sin process för hantering av likviditetsrisker, för att se till att de när som helst ska kunna uppfylla sina skyldigheter i fråga om återlösning.

text: 35. Fondföretagets årsrapport bör också innehålla närmare uppgifter om följande: a) Den exponering som följer av tekniker för effektiv förvaltning av värdepappersportföljen. b) Identiteten på den eller de som är motparter till dessa tekniker för effektiv förvaltning. c) Typ och omfattning av säkerheter som fondföretaget mottagit för att minska motpartsrisken. d) Intäkter som uppkommer med tekniker för effektiv värdepappersförvaltning för hela rapporteringsperioden tillsammans med relaterade direkta och indirekta operationella kostnader och avgifter. XI. Finansiella derivatinstrument

text: 36. När ett fondföretag ingår en totalavkastningsswapp (total return swap) eller investerar i andra finansiella derivatinstrument med liknande egenskaper bör fondens tillgångar följa de investeringsgränser som anges i artiklarna

text: i direktivet om fondföretag. När ett fondföretag till exempel ingår en ofinansierad swapp bör den investeringsportfölj i fondföretaget som byts ut följa de nämnda investeringsgränserna.

text: 37. Enligt

text: artikel 51.3 i direktivet

text: om fondföretag och

text: artikel 43.5 i direktiv 2010/43/EU

text: ska ett fondföretag som ingår en totalavkastningsswapp (total return swap) eller investerar i andra finansiella derivatinstrument med liknande egenskaper väga in de finansiella derivatinstrumentens underliggande exponering för att beräkna de investeringsgränser som anges i

text: artikel 52 i direktivet

text: om fondföretag.

text: 38. Prospektet för en fond som använder totalavkastningsswappar eller andra finansiella derivatinstrument med liknande egenskaper bör innehålla följande: a) Information om den underliggande strategin och investeringsportföljens eller indexets sammansättning. b) Information om transaktionernas motpart(er). c) En beskrivning av risken för motpartsfallissemang och effekten på investerarnas avkastningar. d) I vilken utsträckning motparten har något inflytande över sammansättningen eller förvaltningen av fondens investeringsportfölj eller över de finansiella derivatinstrumentens underliggande tillgångar, och om motpartens godkännande krävs för transaktioner i fondens investeringsportfölj. e) Uppgift om identiteten på motparten som investeringsförvaltare, med reservation för bestämmelserna i punkt 39.

text: 39. Om en motpart har inflytande över sammansättningen eller förvaltningen av fondens investeringsportfölj eller det finansiella derivatinstrumentets underliggande tillgångar bör avtalet mellan fondföretaget och motparten betraktas som en delegering av investeringsförvaltning och följa fondföretagets krav i fråga om delegering.

text: 40. Fondföretagets årsrapport bör innehålla närmare uppgifter om följande: a) Den underliggande exponering som uppnås genom de finansiella derivatinstrumenten. b) Identiteten på den eller de som är motparter till dessa finansiella derivattransaktioner. c) Vilken typ av och hur stor säkerhet som fondföretaget tagit emot för att minska motpartsexponeringen. XII. Förvaltning av säkerheter för transaktioner av finansiella OTC-derivat och tekniker för effektiv värdepappersförvaltning ( )

text: 41. Riskexponeringar mot en motpart som hänger samman med transaktioner av finansiella OTC-derivat och tekniker för effektiv värdepappersförvaltning bör slås samman vid beräkning av gränserna för motpartsrisker enligt

text: artikel 52 i direktivet

text: om fondföretag ( ).

text: 42. Alla tillgångar som ett fondföretag tar emot tack vare tekniker för effektiv värdepappersförvaltning bör betraktas som säkerheter för ändamålen med dessa riktlinjer samt uppfylla kriterierna i punkt 43 här nedan.

text: 43. När ett företag gör transaktioner av finansiella OTC-derivat och använder sig av tekniker för effektiv värdepappersförvaltning bör alla säkerheter som används för att minska motpartens riskexponering utan undantag uppfylla följande kriterier: a) Likviditet – andra mottagna säkerheter än kontanter bör vara högst likvida och handlas på en reglerad marknad eller multilateral handelsplattform med öppen prissättning, så att de snabbt kan säljas till ett pris som ligger nära värdet före försäljning. Säkerheter som tas emot bör också följa bestämmelserna i

text: artikel 56 i direktivet

text: om fondföretag. b) Värdering – mottagna säkerheter bör värderas minst en gång per dag, och tillgångar som uppvisar hög prisvolatilitet bör inte godtas som säkerhet om inte lämpliga försiktiga nedskrivningar görs. c) Utfärdarens kreditkvalitet – mottagna säkerheter bör hålla hög kvalitet. d) Korrelation – den säkerhet som fondföretaget tar emot bör utfärdas av en enhet som är oberoende av motparten och förutsättas sakna ett starkt samband med motpartens resultat. e) Diversifiering av säkerheter (tillgångskoncentration) – säkerheten bör ha tillräcklig spridning med avseende på land, marknader och utfärdare. Kriteriet för tillräcklig diversifiering med avseende på utfärdarkoncentration anses vara uppfyllt om fondföretaget får – från motparten till den effektiva förvaltningen och transaktionerna av finansiella OTC-derivat – en korg med säkerheter där exponeringen mot en viss utfärdare maximalt får vara 20 procent av korgens fondandelsvärde. När fondföretag exponeras mot olika motparter bör de olika korgarna med säkerheter slås samman för beräkning av en exponeringsgräns på 20 procent för en enskild utfärdare. f) Risker som är länkade till förvaltningen av säkerheter, såsom operationella och rättsliga risker, bör identifieras, förvaltas och minskas med hjälp av riskhanteringsprocessen. g) När det är fråga om överlåtelse bör den mottagna säkerheten hållas av fondföretagets förvaringsinstitut. För andra typer av arrangemang får säkerheten hållas av ett värdepappersinstitut som utgör en tredje part, står under tillsyn och saknar samband med den som lämnar säkerheten. h) Fondföretaget bör när som helst kunna realisera mottagna säkerheter utan hänvisning till eller godkännande av motparten. i) Säkerheter som inte utgörs av kontanter bör inte säljas, återinvesteras eller sättas i pant ( ). j) Mottagna säkerheter i form av kontanter bör endast - placeras på konto i enlighet med

text: artikel 50 f i direktivet

text: om fondföretag, - investeras i statsobligationer av hög kvalitet, - användas för omvända repor, förutsatt att transaktionerna görs med kreditinstitut som omfattas av tillsyn och att fondföretaget när som helst kan få tillbaka hela summan med upplupna räntor. - investeras i kortsiktiga penningmarknadsfonder enligt definitionen i riktlinjerna om en gemensam definition av europeiska penningmarknadsfonder.

text: 44. Återinvesterade säkerheter i kontanter bör diversifieras enligt de krav på spridning som gäller säkerheter i andra former än kontanter.

text: 45. Ett fondföretag som tar emot säkerheter för minst 30 procent av dess tillgångar bör ha en lämplig strategi som garanterar att regelbundna stresstester utförs under både normala och exceptionella likviditetsvillkor, så att fondföretaget kan utvärdera likviditetsrisken med säkerheten. Strategin för stresstester bör åtminstone föreskriva följande: a) Utformning av en scenarioanalys för stresstester, vilket innefattar kalibrering, certifiering och en känslighetsanalys. b) Empiriskt tillvägagångssätt när det gäller konsekvensbedömning, vilket inkluderar utfallstest av likviditetsriskbedömningar. c) Rapporteringsfrekvens och en gräns alternativt en tröskel/trösklar för förlusttolerans. d) Åtgärder för att minska förluster, inklusive en nedskrivningsstrategi och skydd mot riskpremier (s.k. gap-risker).

text: 46. Ett fondföretag bör ha en tydlig nedskrivningsstrategi som anpassats för varje tillgångsklass som mottagits som säkerhet. När denna strategi utformas bör fondföretaget ta hänsyn till tillgångarnas egenskaper, såsom kreditstatus eller prisvolatilitet, liksom utfallet av de stresstester som utförts enligt punkt 47. Strategin bör dokumenteras och ligga till grund för varje beslut att göra en specifik nedskrivning alternativt avstå från nedskrivning av en viss tillgångsklass.

text: 47. Prospektet bör också tydligt informera investerare om fondföretagets policy i fråga om säkerheter. Informationen bör avse vilka typer av säkerheter som är tillåtna, krav på säkerhetsnivå och nedskrivningspolicy och, när det gäller säkerheter i kontanter, vad som gäller i fråga om återinvesteringar (bland annat de risker som är förenade med återinvesteringspolicyn). XIII. Finansiella index

text: 48. När en fond avser att använda sig av de höjda gränser för diversifiering som anges i

text: artikel 53 i direktivet

text: om fondföretag bör detta framkomma tydligt i prospektet, tillsammans med en beskrivning av de exceptionella marknadsförhållanden som motiverar investeringen i fråga.

text: 49. En fond bör inte investera i ett finansiellt index som har en enda komponent vars inverkan på indexets totala avkastning överskrider de tillämpliga diversifieringskraven, dvs. 20 alternativt 35 procent. För hävstångsindex bör samma gränser gälla när det gäller en enskild komponents inverkan på indexets totala avkastning, med hänsyn tagen till hävstången.

text: 50. En fond bör inte investera i råvaruindex som består av samma råvara. Underkategorier av samma råvara (till exempel sådana som kommer från olika regioner eller marknader eller som utvunnits från samma råvaror genom en industriell process) bör betraktas som samma råvara vid beräkning av diversifieringsgränser. Kontrakt som avser WTI-råolja, Brentråolja, bensin eller eldningsolja bör till exempel betraktas som underkategorier av samma råvara (dvs. olja). Underkategorier av en råvara bör inte betraktas som samma råvara om de inte är starkt korrelerade. När det gäller korrelationsfaktorn bör två komponenter av ett råvaruindex som är underkategorier av samma råvara inte betraktas som starkt korrelerade om 75 procent av iakttagelserna om korrelation hamnar under 0,8. För det syftet bör iakttagelserna om korrelation beräknas i) på grundval av jämnviktade dagliga avkastningar av motsvarande råvarupriser och ii) enligt en rullande tidsperiod om 250 dagar under en femårsperiod. ( )

text: 51. Ett fondföretag bör kunna visa att ett index uppfyller indexkriterierna i

text: artikel 53 i direktivet

text: om fondföretag och

text: artikel 9 i direktivet

text: om tillåtna tillgångar, bland annat att det fungerar som referens för den marknad indexet avser. Därför gäller följande: a) Om ett index ska kunna utgöra en lämplig referens för marknaden bör det ha ett enda tydligt mål. b) Samtliga indexkomponenter och grunden för hur dessa komponenter väljs ut för strategin bör vara tydliga för investerare och behöriga myndigheter. c) Om kontanthantering ingår i indexstrategin bör fondföretaget kunna visa att detta inte påverkar indexberäkningsmetodens objektivitet.

text: 52. Ett index bör inte betraktas som en lämplig referens för en marknad om det har skapats eller beräknats på begäran av en enda eller ett mycket begränsat antal marknadsdeltagare och enligt dessa marknadsdeltagares specifikationer.

text: 53. Fondens prospekt bör innehålla information om ombalanseringsfrekvens och dess effekter på kostnaderna inom ramen för strategin.

text: 54. Ett fondföretag bör inte investera i ett finansiellt index vars ombalanseringsfrekvens förhindrar investerarnas förmåga att replikera det finansiella indexet. Index som ombalanserar minst dagligen uppfyller inte det kriteriet. För ändamålen med dessa riktlinjer bör tekniska justeringar av de finansiella indexen (till exempel hävstångsindex eller volatilitetsmålindex enligt offentligt tillgängliga kriterier) inte betraktas som ombalansering i det sammanhang som avses i den här punkten.

text: 55. Fondföretag bör inte investera i finansiella index vars förvaltare inte redovisar beräkningsmetoden i sin helhet, något som bland annat ska ge investerare möjlighet att replikera det finansiella indexet. Det handlar bland annat om att ge detaljerad information om indexets komponenter, indexberäkning (inklusive hävstångseffekt inom indexet), ombalanseringsmetoder, indexförändringar och information om eventuella operationella svårigheter att tillhandahålla korrekt information i tid. Beräkningsmetoder bör inte utesluta viktiga parametrar eller element som investerare väger in för att replikera det finansiella indexet. Denna information bör vara lättillgänglig och gratis för investerare och potentiella investerare, till exempel på internet. Information om indexets resultat bör vara fritt tillgänglig för investerare.

text: 56. Ett fondföretag bör inte investera i finansiella index som inte offentliggör sina komponenter tillsammans med deras respektive viktningar. Denna information bör vara lättillgänglig och gratis för investerare och potentiella investerare, till exempel på internet. Informationen bör täcka den föregående perioden sedan den senaste ombalanseringen och inkludera alla indexnivåer.

text: 57. Ett fondföretag bör inte investera i finansiella index vars metod för urval och ombalansering av komponenterna inte bygger på en uppsättning på förhand bestämda regler och objektiva kriterier.

text: 58. Ett fondföretag bör inte investera i finansiella index vars förvaltare accepterar betalningar från potentiella indexkomponenter med syftet att de ska tas med i indexet.

text: 59. Ett fondföretag bör inte investera i finansiella index vars metod tillåter retrospektiva förändringar av tidigare publicerade indexvärden (”backfilling”).

text: 60. Fondföretaget bör göra en lämplig och dokumenterad besiktning av indexets kvalitet. Vid denna besiktning bör hänsyn tas till om indexmetoden innehåller en lämplig förklaring av viktningarna och klassificeringen av komponenterna, på grundval av investeringsstrategin, och huruvida indexet utgör en lämplig referens. Besiktningen bör också täcka frågor som är relaterade till indexets komponenter. Fondföretaget bör vidare bedöma hur tillgänglig informationen om indexet är, bland annat a) om det finns en tydlig och berättande beskrivning av referensen, b) om det finns en oberoende granskning och hur omfattande en sådan granskning är, c) med vilken frekvens indexet publiceras och huruvida detta påverkar fondföretagets förmåga att beräkna dess fondandelsvärde.

text: 61. Fondföretaget bör se till att det finansiella indexet blir föremål för en oberoende värdering. XIV. Övergångsbestämmelser

text: 62. Fondföretag som startas efter det att riktlinjerna börjat tillämpas bör omedelbart följa dem.

text: 63. Fondföretag som fanns innan riktlinjerna började tillämpas och som investerar i finansiella index som inte följer riktlinjerna bör anpassa sina investeringar till dem inom tolv månader efter det att de började gälla.

text: 64. Strukturerade fondföretag enligt definitionen i artikel 36 i förordning 583/2010 som fanns innan riktlinjerna började tillämpas behöver inte rätta sig efter dem, förutsatt att de inte godtar nyteckningar efter det att riktlinjerna började gälla. Men för att kunna fortsätta att erbjuda den underliggande utdelningen till befintliga investerare får sådana redan existerande fondföretag förvalta sina finansiella kontrakt aktivt.

text: 65. Fondföretag som fanns innan riktlinjerna började gälla bör anpassa sin portfölj med säkerheter efter riktlinjerna inom tolv månader efter det att riktlinjerna började tillämpas. Däremot bör varje återinvestering av säkerheter i kontanter som görs efter riktlinjernas tillämpningsdatum följa riktlinjerna omedelbart.

text: 66. Fondföretag som fanns innan riktlinjerna började tillämpas och som har överenskommelser om intäktsdelning bör rätta sig efter punkt 28 i riktlinjerna inom tolv månader efter det att riktlinjerna började gälla.

text: 67. En ETF-fond (UCITS ETF) som fanns innan riktlinjerna började gälla bör tidigast följa riktlinjerna när det gäller beteckning a) vid det första tillfälle efter det att riktlinjerna började gälla som fondens namn ändras av ett annat skäl, och b) tolv månader efter det att riktlinjerna började tillämpas.

text: 68. ETF-fonder som fanns innan riktlinjerna började gälla bör rätta sig efter bestämmelserna om hantering av investerare på sekundärmarknader från och med tillämpningsdatumet.

text: 69. Kraven som avser innehållet i fondbestämmelser eller instrumenten för införlivande av ett befintligt fondföretag, dess prospekt, dokument med basfakta för investerare eller annan marknadsföringskommunikation som företaget utfärdade innan riktlinjerna började gälla träder tidigast i kraft a) vid det första tillfälle efter det att riktlinjerna började gälla som dokumentet eller kommunikationsmaterialet ändras eller ersätts av andra skäl och därefter offentliggörs, och b) tolv månader efter det att riktlinjerna började tillämpas.

text: 70. Kraven på att publicera information i ett existerande fondföretags rapport och redovisningar gäller inte de redovisningsperioder som avslutades innan riktlinjerna började gälla.


text: ESMA • CS 60747 – 103 rue de Grenelle • 75345 Paris Cedex 07 • Frankrike • Tfn. +33 (0) 1 58 36 43 21 • www.esma.europa.eu 1 03.10.2013 |

text: Datum: 03.10 2013

text: I. Omfattning _____________________________________________________________ 3 II. Syfte _________________________________________________________________ 3 III. Skyldigheter när det gäller överensstämmelse och redovisning __________________________ 4 IV. Riktlinjer och rekommendationer _____________________________________________ 4

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/77/EG

sprak: sv

serie: riktlinjer

text: Riktlinjer och rekommendationer Riktlinjer och rekommendationer

type: rubrik

text: Riktlinjer och rekommendationer för skriftliga överenskommelser mellan medlemmar i CCPkollegier

type: stycke

text: I. Omfattning

text: Vem?

text: 1. Dessa riktlinjer och rekommendationer gäller för nationella behöriga myndigheter. Vad?

text: 2. I riktlinjerna och rekommendationerna fastställs den skriftliga överenskommelse som en central motparts nationella behöriga myndighet bör föreslå, som en del av inrättandet av ett kollegium enligt artikel 18 i förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer (CCPkollegier), för att underlätta utövandet av de uppgifter som hänvisas till i artikel

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer), och som CCP-kollegiers medlemmar bör godkänna innan de deltar i dessa kollegier.

text: 3. Riktlinjerna och rekommendationerna innebär inga nya krav för centrala motparter utöver dem som anges i förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer eller aktuella tekniska standarder. De innehåller i stället krav för nationella behöriga myndigheter i samband med inrättande, ledning och ordförandeskap för CCP-kollegier enligt förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer. När?

text: 4. Dessa riktlinjer och rekommendationer gäller från [datum anges i den slutliga versionen av detta dokument efter att det offentliggjorts av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten på dess webbplats på Europeiska unionens officiella språk].

text: II. Syfte

text: 5. Såsom anges i yttrandet från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten av den 14 mars 2013 (

text: ), och i linje med skäl 5 i förslaget till tekniska standarder för tillsyn rörande CCP-kollegier, anser myndigheten att en skriftlig standardöverenskommelse, som införs genom myndighetens riktlinjer och rekommendationer, enligt

text: artikel 16 i förordningen

text: om Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten kommer att göra det enklare att inrätta kollegier. Myndigheten anser dessutom att en ”följ eller förklara-mekanism” när det gäller riktlinjerna och rekommendationerna kan fungera som ett tidigt system för att inrätta kollegiet, innan förfaranden i EU-domstolen aktiveras.

text: 6. Om en nationell behörig myndighet väljer att inte samtycka till bestämmelserna i den skriftliga standardöverenskommelsen som ingår i riktlinjerna och rekommendationerna, vilket kan påverka inrättandet av ett kollegium enligt

text: artikel 18.5 i förordningen

text: om Europas marknadsinfrastruktur och den centrala motpartens godkännande, ska denna myndighet uppmanas att motivera skälen till sitt beslut.

text: Riktlinjernas ställning

text: 7. Detta dokument innehåller riktlinjer och rekommendationer som utfärdats enligt

text: artikel 16 i förordningen

text: om Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten . I enlighet med artikel 16.3 i denna förordning måste de nationella behöriga myndigheterna göra allt de kan för att följa riktlinjerna och rekommendationerna. Redovisningskrav

text: 8. De nationella behöriga myndigheter som dessa riktlinjer och rekommendationer riktar sig till måste meddela Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten huruvida de följer eller avser att följa riktlinjerna och rekommendationerna, och i förekommande fall ange skäl till att de inte följer dem, inom två månader efter att Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten offentliggjort dem, till post-trading@esma.europa.eu. Om inget svar inkommit senast detta datum anses den nationella behöriga myndigheten inte följa riktlinjerna och rekommendationerna. En mall för anmälan finns på Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens webbplats.

text: IV. Riktlinjer och rekommendationer för skriftliga överenskommelser mellan medlemmar i CCP-kollegier

text: 9. Mot bakgrund av kraven i

text: artikel 18.5 i förordningen

text: om Europas marknadsinfrastrukturer, som innebär att inrättandet och driften av ett CCP-kollegium ska bygga på en skriftlig överenskommelse mellan samtliga medlemmar, och i linje med skäl 5 i förslaget till tekniska standarder för tillsyn rörande CCP-kollegier, bör nationella behöriga myndigheter föreslå en skriftlig överenskommelse i enlighet med den skriftliga standardöverenskommelsen i riktlinjer och rekommendationer nr 1 av dessa riktlinjer och rekommendationer, när ett CCP-kollegium inrättas enligt

text: artikel 18.5 i förordningen

text: om Europas marknadsinfrastrukturer.

text: 10. På samma sätt bör medlemmar i ett CCP-kollegium, när de föreläggs en skriftlig överenskommelse enligt

text: artikel 18.5 i förordningen

text: om Europas marknadsinfrastruktur, samtycka till denna skriftliga överenskommelse. RIKTLINJER OCH REKOMMENDATIONER NR 1: SKRIFTLIG STANDARDÖVERENSKOMMELSE (

text: Artikel 18.5 i förordning (EU) nr 648/2012

text: ) Vid inrättande av ett CCP-kollegium enligt

text: artikel 18 i förordningen

text: om Europas marknadsinfrastrukturer bör en nationell behörig myndighet föreslå en skriftlig överenskommelse i enlighet med den skriftliga standardöverenskommelsen i bilaga I. RIKTLINJER OCH REKOMMENDATIONER NR TVÅ: KOLLEGIEMEDLEMMARNAS GODKÄNNANDE AV EN SKRIFTLIG ÖVERENSKOMMELSE (

text: ) När en nationell behörig myndighet föreläggs en skriftlig överenskommelse för inrättande och drift av ett CCP-kollegium som inte avviker från den skriftliga standardöverenskommelsen i bilaga I ska myndigheten samtycka till denna skriftliga överenskommelse inom 12 kalenderdagar efter mottagandet, och undvika att begära ändringar i den skriftliga överenskommelsen som innebär avsteg från den skriftliga standardöverenskommelsen. Enligt dessa riktlinjer ska ett förslag att anförtro en eller flera medlemmar i kollegiet ytterligare uppgifter rörande de specifika omständigheterna för en enskild CCP inte anses som ett avsteg från den skriftliga standardöverenskommelsen.

type: vagledning

utgivare: esma