text: EIOPA – Westhafen Tower, Westhafenplatz 1 - 60327 Frankfurt – Germany - Tel. + 49 69-951119-20; Fax. + 49 69-951119-19; email: info@eiopa.europa.eu site: https://eiopa.europa.eu/

text: ( ) EUT L 331, 15.12.2010, s. 48–83 ( ) EUT L 335, 17.12.2009, s. 1–155 3 ( ) EUT L 12, 17.01.2015, s. 1–797

title: Guidelines on Classification of Own Funds

text: EIOPA-BoS-14/168 SV

text: Riktlinjer för klassificering av kapitalbasen

text: Inledning

text: 1.1. Dessa riktlinjer har utarbetats i enlighet med

text: artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (nedan kallad ”Eiopaförordningen”)( ). 1.2. Dessa riktlinjer hänvisar till artiklarna

text: i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (nedan kallat ”Solvens IIdirektivet”)( ) och även till artiklarna

text: och

text: i förordningen( ). 1.3. Riktlinjerna riktar sig till tillsynsmyndigheter enligt Solvens II. 1.4. Syftet med dessa riktlinjer är att ge vägledning om hur förteckningarna över kapitalbasposter och de särdrag som avgör klassificeringen för varje nivå bör tillämpas. I riktlinjer fastställs också förfaranden för klassificering av kapitalbas, inklusive den tidigare tillsynsmyndighetens godkännande av poster som inte är med i förteckningen över kapitalbasposter. 1.5. Företagen har olika kapitalposter i sina finansiella rapporter. De flesta av dessa kommer att motsvara de fastställda förteckningarna över grundläggande kapitalbasposter i genomförandeåtgärderna, som inte kräver tillsynsmyndighetens godkännande. Vissa, däribland balanserade vinstmedel, kommer att beaktas inom avstämningsreserven, som är en enda kapitalbaspost. Andra poster som inte finns i förteckningen måste godkännas som primär- eller tilläggskapitalposter. Alla poster bör värderas mot särdragen för att bestämma klassificeringen för att bedöma om de uppfyller kraven. 1.6. Villkoren för avtalsarrangemang som reglerar kapitalbasen bör stämma överens med innehållet, inte bara formen som anges i Solvens II-direktivet, och vara klara och tydliga. 1.7. Inbetalt stamaktiekapital, inklusive dess tillhörande överkursfond, och inbetalt garantikapital, medlemmarnas bidrag eller motsvarande kapitalbasposter för ömsesidiga och liknande företag, bör utgöra kapitalbasen av högsta kvalitet som företaget kan förlita sig på för att täcka förluster enligt fortlevnadsprincipen. Kvaliteten på denna del av kapitalbas bör inte undergrävas. 1.8. Tolkningen av överkursfond bör grundas på den ekonomiska substansen, eftersom annan terminologi kan användas i den nationella lagstiftningen. Överkursfonden bör därför ses som ett separat konto eller en reserv till vilken överkurser, beloppet mellan det mottagna värdet och det nominella värdet på aktien vid utfärdandet eller det erhållna värdet vid emissionen och värdet som redovisas i aktiekapital, överförs i enlighet med nationell lagstiftning.

text: 1.9. I riktlinjerna klargörs att inbetalda efterställda medlemskonton, inbetalt preferensaktiekapital, inklusive tillhörande överkursfonder, och inbetalda efterställda skulder inte genom sina avtalsarrangemang bör förebygga eller hindra skapande av ny kapitalbas för att företagen ska kunna behålla full flexibilitet när det gäller att upprätta nya kapitalbasposter. 1.10. Kapitalbasposter bör ha tillräcklig löptid, beroende på nivån där de klassificeras. Riktlinjerna anger att detta krav inte bör undergrävas genom köpoptioner tidigare än fem år för poster på alla nivåer som definieras i artikel 94 i Solvens II-direktivet, oavsett om de avser förändringar som ligger inom eller utanför företagets kontroll. Även om återköp eller aktieåterköp av någon kapitalbaspost är tillåtet enligt företagets val på eller efter den första möjliga uppsägningsdagen, bör företaget inte skapa några förväntningar vid emission att posten kommer att återköpas, inlösas eller annulleras innan den avtalade löptiden för instrumentet. Eftersom en återbetalning eller inlösen kan ha en betydande inverkan på företagets solvenssituation på kort och medellång sikt, är en återbetalning eller inlösen alltid föremål för tillsynsmyndighetens godkännande. Detta påverkar inte behandlingen av transaktioner som inte anses vara återbetalning eller inlösen, enligt vad som beskrivs i artiklarna

text: och

text: i förordningen. 1.11. För att undvika att företagets solvenssituation försämras måste kapitalbasposterna föreskriva att företagen kommer att kunna upprätthålla en kapitalbas när det föreligger bristande efterlevnad av solvenskapitalkravet (nedan kallat ”SCR”) eller om återbetalning eller inlösen skulle resultera i sådan bristande efterlevnad. Riktlinjerna anger att detta bör vara oberoende av eventuella avtalsförpliktelser eller eventuellt meddelande om återbetalning och inlösen. 1.12. Eftersom utskiftningarna inte kan göras om de ytterligare försvagar företagets solvensställning, anger riktlinjerna att alternativa kupongbetalningsmekanismer endast bör vara tillåtna på ett begränsat sätt, så att inställningen av utskiftningar inte undergrävs och det inte sker någon minskning av företagets kapitalbas. 1.13. Arrangemang som är avsedda att stoppa eller kräva betalningar på andra poster undergräver full flexibilitet. Riktlinjerna klargör att det är förbjudet att använda utdelningsstoppers, tak eller begränsningar av nivån eller mängden utskiftningar som ska göras på instrument som avses i artikel 69 a i i genomförandeåtgärderna på alla kapitalbasposter, oavsett nivå, som skulle förhindra betalningen på instrumenten på nivå 1. Detta eftersom de kan avskräcka nya leverantörer av kapitalbas och därmed utgöra ett hinder för rekapitalisering. 1.14. För att en eventuell huvudsaklig förlusttäckningsmekanism ska kunna uppnå sitt syfte vid tidpunkten för den utlösande händelsen bör villkoren i avtalsarrangemanget vara tydligt definierade och rättssäkra och kunna tillämpas utan dröjsmål. Riktlinjerna förklarar att även om en framtida uppskrivning i allmänhet är tillåten, bör denna mekanism inte undergräva

text: förlusttäckningskapaciteten och bör endast tillåtas på grundval av vinster som genereras efter att efterlevnaden av SCR återställts. 1.15. Även om infordrat men ej inbetalt aktiekapital kan klassificeras som primärkapital på nivå 2, förutsatt att nivå 2-särdragen uppfylls, föreskriver riktlinjerna att detta kapital bör endast räknas som kapitalbas under en begränsad tid. Detta för att undvika infordring av kapital enbart i syfte att uppfylla kraven på klassificering av kapitalbasen utan avsikt att instrumentet ska bli inbetalt i sinom tid. 1.16. Dessa riktlinjer ger också vägledning i händelse av bristande efterlevnad av SCR. Bristande efterlevnad av SCR uppstår när värdet av kapitalbasen som kan täcka SCR är mindre än värdet av SCR. Detta bör inte förväxlas med en betydande bristande efterlevnad av SCR enligt definitionen i

text: artikel 71.8

text: iförordningen, särskilt vid tillämpning av huvudsakliga förlusttäckningsmekanismer. Bristande efterlevnad av minimikapitalkravet (nedan kallat ”MCR”) uppstår när värdet av den medräkningsbara kapitalbasen som kan täcka MCR är mindre än värdet av MCR. 1.17. För dessa riktlinjer har följande definition tagits fram: ”Post som inte finns med i förteckningen” betyder en kapitalbaspost som inte ingår i de förteckningar som anges i artiklarna

text: och

text: iförordningen. 1.18. Termer som inte definieras i dessa riktlinjer har den betydelse som definieras i de rättsakter som anges i inledningen. 1.19. Riktlinjerna ska tillämpas från och med den 1 april 2015.

text: Avsnitt 1: Poster på nivå 1

text: Riktlinje 1 – Nivå 1-inbetalt stamaktiekapital och preferensaktier

text: 1.20. Vid tillämpning av artikel 69 a i i förordningen, bör företagen identifiera inbetalt stamaktiekapital genom följande egenskaper: (a) aktierna emitteras direkt av företaget med förhandsgodkännande av dess aktieägare eller, om det är tillåtet enligt nationell lagstiftning, dess förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan (nedan kallat ”AMSB”), (b) aktierna berättigar ägaren till en fordran på de resterande tillgångarna i företaget vid likvidationsförfaranden, som står i proportion till mängden av de poster som utfärdats, och som varken är fast eller föremål för ett tak. 1.21. Om ett företag har mer än ett aktieslag bör det: (a) i enlighet med artikel 71.1 a i och 3 a i förordningen identifiera skillnaderna mellan aktieslag som gör att ett aktieslag rangordnas högre än ett annat, eller som skapar någon preferens när det gäller utskiftningarna, och endast betrakta aktieslag som rankas efter alla andra krav och inte har några preferensrättigheter som möjligt nivå 1aktiekapital,

text: (b) betrakta alla aktieslag som rangordnas inför det mest efterställda aktieslaget eller som har andra preferensdrag som hindrar dem från att klassas som nivå 1-stamaktiekapital enligt punkt (a) som att de potentiellt kan räknas som preferensaktier, och klassificera sådana poster på den relevanta nivån enligt deras särdrag.

text: Riktlinje 2 – Avstämningsreserv

text: 1.22. Vid tillämpning av

text: artikel 70.1 a i förordningen

text: , bör företagen inkludera egna aktier som innehas både direkt och indirekt. 1.23. Vid tillämpning av

text: artikel 70.1 b i förordningen

text: (a) bör företagen betrakta en utdelning eller utskiftning som förutsebar senast när den är deklarerad eller godkänd av AMSB, eller av andra personer som faktiskt leder företaget, oavsett eventuella krav på godkännande vid årsstämman, (b) när ett företag med ägarintresse har ägarintresse i ett annat företag, som har en förutsebar utdelning, bör företaget med ägarintresse inte göra någon minskning av sin avstämningsreserv för den förutsebara utdelningen, (c) bör företagen beakta beloppet för förutsebara kostnader som ska räknas in, nämligen (i) skattebelopp som är förutsebara och inte redan har redovisats som en skuld i Solvens II-balansräkningen, (ii) belopp för eventuella skyldigheter eller omständigheter som uppstår under den tillhörande rapporteringsperioden och sannolikt kommer att minska företagets vinster, och som tillsynsmyndigheten inte anser ha fångats som sig bör i värderingen av tillgångar och skulder i enlighet med förordningen.

text: Riktlinje 3 – Nivå 1-särdrag som bestämmer klassificeringen av poster som avses i

text: artikel 69 a

text: i, ii och iv i förordningen

text: 1.24. När det gäller en post som avses i

text: artikel 69 a

text: i, ii och iv i förordningen bör företagen överväga att de särdrag som kan orsaka insolvens eller påskynda processen som gör att företaget hamnar på obestånd innefattar följande: (a) innehavaren av kapitalbasposten är i stånd att ansöka om likvidation av emittenten i händelse av att utskiftningar inte görs, (b) posten behandlas som en skuld där fastställandet av att skulderna i ett företag är större än tillgångarna utgör ett test av insolvens enligt tillämplig nationell lagstiftning, (c) innehavaren av kapitalet kan, som ett resultat av att utskiftningen ställs in eller inte görs, ges möjlighet att få till stånd en fullständig eller partiell utbetalning av det investerade beloppet, eller att kräva sanktioner eller någon annan ersättning som kan resultera i en minskning av kapitalbasen.

text: Riktlinje 4 – Nivå 1-särdrag som fastställer klassificeringen av poster som avses i artikel 69 a i och ii i förordningen

text: 1.25. När det gäller en post som avses i artikel 69 a i och ii i förordningen bör företagen för att uppvisa särdragen i

text: artikel 71.3 i förordningen

text: (full flexibilitet) (a) betrakta utskiftningsbara poster som omfattande balanserade vinstmedel, inklusive årets resultat för året som slutade före året för utskiftning och utskiftningsbara reserver enligt definitionen i nationell lagstiftning eller i företagets stadgar, minus avdrag för eventuell delårsnettoförlust för det innevarande räkenskapsåret från balanserade vinstmedel, (b) fastställa mängden utskiftningsbara poster på grundval av de enskilda företagens bokslut och inte på grundval av koncernredovisning, (c) vid fastställandet av utskiftningsbara poster spegla alla begränsningar som åläggs av den nationella lagstiftningen när det gäller koncernredovisning, (d) se till att villkoren i de avtalsarrangemang som reglerar kapitalbasposten eller någon annan kapitalbaspost inte inskränker eller begränsar nivån eller det utskiftningsbara beloppet som ska utskiftas på posten som avses i artikel 69 a i i förordningen, inklusive inskränkning eller begränsning av utskiftning till noll, (e) se till att villkoren i avtalsarrangemang som reglerar kapitalbasposten inte kräver att utskiftning görs i händelse av en utskiftning som görs på någon annan kapitalbaspost som utfärdats av företaget. 1.26. Företaget bör fastställa den rättsliga grunden för inställning av utskiftningar i enlighet med artikel 71.1 l i i genomförandeåtgärderna före klassificering av en post som nivå 1.

text: Riktlinje 5 – Nivå 1-särdrag som fastställer klassificeringen av poster som avses i

text: artikel 69 a

text: iii och iv i förordningen

text: 1.27. När det gäller en post som avses i

text: artikel 69 a

text: iii, iv och b i förordningen bör företagen ta hänsyn till de särdrag som kan orsaka insolvens eller påskynda processen som gör att företaget hamnar på obestånd, däribland följande: (a) innehavaren av kapitalbasposten är i stånd att ansöka om likvidation av emittenten i händelse av att utskiftningar inte görs, (b) posten behandlas som en skuld där fastställandet att skulderna i ett företag är större än tillgångarna utgör ett test av insolvens enligt tillämplig nationell lagstiftning, (c) i villkoren i avtalsarrangemanget för kapitalbasposten anges omständigheter eller förhållanden som, om de uppfylls, skulle kräva inledning av insolvensförfarande eller något annat förfarande som skulle påverka företagets fortbestånd eller verksamhet enligt fortlevnadsprincipen, (d) innehavaren av värdepapperet som avser kapitalbasposten kan, som ett resultat av att utskiftningen ställs in eller inte görs, ges möjlighet att få till

text: stånd fullständig eller partiell utbetalning av det investerade beloppet, eller att kräva sanktioner eller någon annan ersättning som kan resultera i att kapitalbasen minskar. 1.28. När det gäller att uppvisa särdragen i

text: artikel 71.1 d i förordningen

text: (förlusttäckning vid bristande efterlevnad av kapitalkraven och som inte hindrar rekapitalisering) bör företagen se till att villkoren i avtalsarrangemanget som reglerar kapitalbasposten eller villkoren för alla tillhörande arrangemang (a) inte hindrar en ny eller ökad kapitalbaspost som utfärdats av företaget från att rangordnas högre än eller på samma nivå som denna post, (b) inte kräver att några nya kapitalbasposter som skapats av företaget är starkare underordnade i förhållande till denna post i krissituationer eller under omständigheter där ytterligare kapitalbas kan behövas, (c) inte innefattar villkor som förhindrar utskiftningar på andra kapitalbasposter, (d) inte kräver att posten automatiskt omvandlas till en post som rangordnas högre i krissituationer eller under andra omständigheter där kapitalbasen kan behövas, eller till följd av strukturella förändringar, till exempel fusion eller förvärv. 1.29. När det gäller att uppvisa särdragen i

text: artikel 71.1 f

text: ii i förordningen (återbetalning eller inlösen före fem år) bör företagen se till att posten inte innehåller ett avtalsvillkor som föreskriver en köpoption före fem år efter dagen för utfärdande, däribland köpoptioner som bygger på oförutsedda förändringar som är utanför företagets kontroll. 1.30. På villkor att alla relevanta särdrag för att bestämma klassificering och förhandsgodkännande från tillsynsmyndigheten uppfylls bör tillsynsmyndigheterna betrakta arrangemang som bygger på oförutsedda förändringar, som är utanför företagets kontroll och som skulle ge upphov till transaktioner eller arrangemang som inte bedöms utgöra återbetalning eller inlösen, som tillåtna enligt artikel 71.2 i genomförandeåtgärderna. 1.31. När det gäller att uppvisa särdragen i

text: artikel 71.1 m i förordningen

text: (undantag från inställning av utskiftningar) bör företagen se till att (a) en eventuell alternativ kupongbetalningsmekanism endast ingår i villkoren för avtalsarrangemang som reglerar kapitalbasposten om mekanismen ersätter någon utbetalning av utskiftning i kontanter genom att föreskriva utskiftningar som regleras genom utgivande av stamaktiekapital, (b) en eventuell alternativ kupongbetalningsmekanism uppnår samma grad av förlusttäckning som inställning av utskiftning, och ingen minskning i kapitalbasen föreligger, (c) eventuella utskiftningar enligt en alternativ kupongbetalningsmekanism sker så snart som tillsynsmyndigheten undantagsvis har upphävt inställandet av utskiftningar med hjälp av ännu inte emitterat aktiekapital som redan har godkänts eller tillåtits enligt nationell lagstiftning eller enligt företagets stadgar,

text: (d) eventuell alternativ kupongbetalningsmekanism inte tillåter företaget att använda egna aktier som innehas som en följd av återköp, (e) villkoren i avtalsarrangemang som reglerar kapitalbasposten (i) föreskriver att eventuell alternativ kupongbetalningsmekanism blir föremål för ett exceptionellt undantag från tillsynsmyndigheten enligt

text: artikel 71.1 m i förordningen

text: vid varje tillfälle när inställning av utskiftning, (ii) inte tvingar företaget att använda någon alternativ kupongbetalningsmekanism. 1.32. När det gäller att uppvisa särdragen i

text: artikel 71.4 i förordningen

text: (full flexibilitet i fråga om utskiftningar) bör företagen se till att villkoren i avtalsarrangemang som reglerar kapitalbasposten inte (a) kräver att utskiftningar görs på posten i händelse av att företaget gör en utskiftning på någon annan kapitalbaspost, (b) kräver att betalning av utskiftningar ska ställas in eller förhindras på någon annan kapitalbaspost i företaget i händelse av att någon utskiftning inte görs vad gäller den posten, (c) kopplar utbetalningen av utskiftningar till någon annan händelse eller transaktion som har samma ekonomiska effekt som punkterna (a) eller (b). 1.33. När det gäller att uppvisa särdragen i artikel

text: 71.1 e

text: och

text: i förordningen (huvudsakliga förlusttäckningsmekanismer) bör företagen se till att (a) förlusttäckningsmekanismen, inklusive tidpunkten för den utlösande händelsen, är tydligt definierad när det gäller avtalsarrangemangen som reglerar kapitalbasposten och rättssäker, (b) förlusttäckningsmekanismen kan gälla vid tidpunkten för den utlösande händelsen utan dröjsmål och oavsett eventuella krav på att meddela innehavarna av posten, (c) en eventuell nedskrivningsmekanism som inte tillåter framtida uppskrivning bör föreskriva att beloppen som skrivs ned enligt 71.5 a i förordningen inte kan återställas, (d) en eventuell nedskrivningsmekanism som möjliggör en framtida uppskrivning av det nominella beloppet eller kapitalbeloppet föreskriver att: (i) uppskrivningen är tillåten endast efter att företaget har uppnått efterlevnad av SCR, (ii) uppskrivningen inte aktiveras med hänvisning till posterna i kapitalbasen som utfärdats eller utökats för att återställa efterlevnaden av SCR, (iii) uppskrivningen endast sker på grundval av vinster som bidrar till utskiftningsbara poster som görs efter att efterlevnaden av SCR

text: återställts på ett sätt som inte undergräver förlusttäckningen som avses i

text: artikel 71.5 i förordningen

text: , (e) eventuell omvandlingsmekanism föreskriver att (i) den grund på vilken värdepapperet som avser en kapitalbaspost omvandlas till stamaktiekapital vid betydande bristande efterlevnad av SCR anges tydligt i villkoren i avtalsarrangemanget som reglerar värdepapperet, (ii) omvandlingsvillkoren inte fullt ut kompenserar det nominella beloppet av en aktiepost genom att tillåta en icke-begränsad omräkningskurs i händelse av att aktiekursen faller, (iii) vid specificering av ett intervall inom vilket instrumenten kommer att omvandlas, är det maximala antalet aktier innehavaren av värdepapperet kan få säkert vid tidpunkten för utfärdandet av värdepapper, med förbehåll endast för justeringar för att beakta eventuella aktiesplittar som inträffar efter att dessa instrument utfärdats, (iv) omvandlingen kommer att resultera i en situation där förlusterna täcks enligt fortlevnadsprincipen och det primärkapital som uppstår till följd av omvandlingen inte hindrar rekapitalisering. 1.34. Om företagen har kapitalbasposter med omvandlingsmekanismer bör de se till att tillräckliga aktier redan har godkänts i enlighet med nationell lagstiftning eller stadgarna för företaget, så att aktierna är tillgängliga för utfärdande när det behövs.

text: Riktlinje 6 – Nivå 1-särdrag som bestämmer klassificeringen av poster som avses i

text: artikel 69 a

text: i, ii, iii, v och b i förordningen – omedelbar tillgänglighet för att täcka förluster

text: 1.35. När det gäller en post som avses i

text: artikel 69 a

text: i, ii, iii, v och b i förordningen bör företagen endast betrakta en post som omedelbart tillgänglig för att täcka förluster om posten betalats in och det inte föreligger några villkor eller händelser som rör dess förmåga att täcka förluster.

text: Riktlinje 7 – Nivå 1-särdrag som bestämmer klassificeringen av poster som avses i

text: artikel 69 a

text: i, ii, iii, v och b i förordningen – återbetalning eller inlösen enligt företagets val

text: 1.36. När det gäller en post som avses i

text: artikel 69 a

text: i, ii, iii, v och b i förordningen för företagen när det gäller att uppvisa särdragen i

text: artikel 71.1 h

text: och i i förordningen (a) se till att villkoren i det rättsliga arrangemang eller avtalsarrangemang som reglerar posten eller något tillhörande arrangemang inte föreskriver något incitament till inlösen in enligt riktlinje 19, (b) vid emission inte skapa några förväntningar på att posten kommer att lösas in eller ställas in, och att inte heller de rättsliga villkor eller

text: avtalsvillkor som reglerar kapitalbasposten innehåller något villkor som kan ge upphov till sådana förväntningar. 1.37. Företagen bör behandla posten som återbetald eller inlöst från underrättelsedagen till innehavaren eller, om inget varsel krävs, från datumet för tillsynsmyndighetens godkännande, och utesluta posten från kapitalbasen från det datumet. 1.38. När det gäller en post som avses i

text: artikel 69 a

text: iii, v och b i förordningen bör företagen när det gäller att uppvisa särdragen i

text: artikel 71.1 j i förordningen

text: (ett stopp för återbetalning eller inlösen) se till att det i villkoren i avtalsarrangemangen som reglerar kapitalbasposten ingår bestämmelser om uppskjutning av återbetalning eller inlösen av posten vid varje tidpunkt, även när meddelande om återbetalning eller inlösen ges på ett annat sätt än att följa ett exceptionellt undantag som beskrivs i riktlinje 15, i händelse av bristande efterlevnad av SCR eller om återbetalningen eller inlösen skulle medföra sådan bristande efterlevnad. 1.39. När det gäller företag som har skjutit upp återbetalningen eller inlösen i enlighet med

text: artikel 71.1 j i förordningen

text: bör företagens efterföljande åtgärder utgöra en del av den återhämtningsplan som avses i artikel 138 i Solvens IIdirektivet.

text: Riktlinje 8 – Avtalsenliga möjligheter till inlösen och lämplig marginal

text: 1.40. När det gäller en ansökan om tillsynsmyndighetens godkännande av en återbetalning eller inlösen mellan fem och tio år efter dagen för utfärdande i enlighet med

text: artikel 71.1 g i förordningen

text: bör företagen visa hur SCR skulle överskridas med en lämplig marginal efter återbetalning eller inlösen för den period som dess medelfristiga finansieringsplan gäller eller, om längre, för tiden mellan den dag då inlösen eller återbetalning sker och 10 år efter dagen för utfärdandet. 1.41. Vid bedömningen av om en marginal är lämplig, bör tillsynsmyndigheten beakta (a) företagets nuvarande och förväntade solvenssituation, med hänsyn till återbetalning eller inlösen som föreslagits och andra föreslagna inlösningar och återbetalningar eller emissioner som föreslagits, (b) företagets medelfristiga finansieringsplan och egen risk- och solvensbedömning (nedan kallad ”ORSA”), (c) volatiliteten i företagets kapitalbas och SCR med beaktande av arten, omfattningen och komplexiteten av de inneboende riskerna i företagets verksamhet, (d) i vilken utsträckning företaget har tillgång till extern kapitalbas och effekterna av marknadsvillkoren på företagets förmåga att skaffa sig en kapitalbas.

text: Avsnitt 2: Poster på nivå 2

text: Riktlinje 9 – Nivå 2-förteckning över kapitalbasposter

text: 1.42. När det gäller poster som avses i

text: artikel 72

text: .a i, ii och iv i förordningen bör företagen se till att (a) det inte går längre än tre månader mellan uppmaningen till aktieägare eller medlemmar att betala och inbetalningen av posten. Under denna tidsperiod bör företagen se det som att kapitalbasen ska betalas in men inte är inbetald och bör klassificera den som nivå 2-primärkapital, förutsatt att alla andra relevanta kriterier är uppfyllda, (b) för poster som ska betalas in men inte är inbetalda är aktieägaren eller delägaren som äger posten fortfarande skyldig att betala det utestående beloppet om företaget hamnar på obestånd eller blir föremål för likvidationsförfaranden, och att beloppet är tillgängligt för att täcka förluster.

text: Riktlinje 10 – Nivå 2-särdrag för att bestämma klassificeringen

text: 1.43. När det gäller poster som avses i artikel 72 a i och ii i förordningen, för företag som bestämmer klassificeringen i enlighet med

text: artikel 73.1 b i förordningen

text: , gäller i tillämpliga delar punkt 1.24 i riktlinje 3. 1.44. När det gäller poster som avses i

text: artikel 72 a

text: iii, iv och b i förordningen, för företag som bestämmer klassificeringen i enlighet med

text: artikel 73.1 b i förordningen

text: , gäller i tillämpliga delar punkt 1.27 i riktlinje 5. 1.45. När det gäller att uppvisa särdragen i

text: artikel 73.1 c i förordningen

text: (återbetalning eller inlösen före fem år) bör företagen se till att avtalsarrangemanget som reglerar kapitalbasposten inte innefattar ett avtalsvillkor som föreskriver en köpoption före fem år från dagen för utfärdande, däribland köpoptioner som bygger på oförutsedda förändringar som är utanför företagets kontroll. 1.46. Under förutsättning att alla relevanta särdrag för att bestämma klassificering är uppfyllda och att tillsynsmyndigheten gett sitt förhandsgodkännande, bör tillsynsmyndigheterna betrakta arrangemang som bygger på oförutsedda förändringar, som inte kan kontrolleras av företaget och som skulle ge upphov till transaktioner eller arrangemang som inte bedöms vara återbetalning eller inlösen, som tillåtna enligt

text: artikel 73.2 i förordningen

text: . 1.47. När det gäller att uppvisa särdragen i

text: artikel 73.1 e i förordningen

text: (begränsade incitament till inlösen) bör företagen i avtalsvillkoren för arrangemanget som styr kapitalbasposten eller något tillhörande arrangemang endast inkludera begränsade incitament till inlösen in enligt riktlinje 19. 1.48. Företagen bör behandla nivå 2-primärkapitalposterna som återbetalda eller inlösta från datumet för meddelande till innehavaren eller, om inget meddelande krävs, från datumet för tillsynsmyndighetens godkännande, och utesluta posten från kapitalbasen från det datumet.

text: 1.49. Företagen bör se till att villkoren i avtalsarrangemang som reglerar kapitalbasposten (a) när det gäller att uppvisa särdragen i

text: artikel 73.1 f i förordningen

text: (stopp för återbetalning eller inlösen) innehåller bestämmelser om uppskjutande av återbetalning eller inlösen av posten vid vilken tidpunkt som helst, även när meddelande om återbetalning eller inlösen lämnats eller vid den slutliga förfallodagen för posten, annat än efter ett exceptionellt undantag som beskrivs i riktlinje 15, i händelse av bristande efterlevnad av SCR eller om återbetalningen eller inlösen skulle medföra sådan bristande efterlevnad, (b) när det gäller att uppvisa särdragen i

text: artikel 73.1 g i förordningen

text: (uppskjutande av utskiftningar) innehåller bestämmelser om uppskjutande av utskiftningar vid vilken tidpunkt som helst i händelse av bristande efterlevnad av SCR eller om utskiftningen skulle resultera i en sådan bristande efterlevnad. 1.50. För företag som har skjutit upp återbetalningen eller inlösen i enlighet med

text: artikel 71.1 f i förordningen

text: bör företagens efterföljande åtgärder utgöra en del av den återhämtningsplan som avses i artikel 138 i Solvens II-direktivet.

text: Avsnitt 3: Poster på nivå 3

text: Riktlinje 11 – Nivå 3-särdrag för att bestämma klassificeringen

text: 1.51. För företag som avgör klassificeringen i enlighet med

text: artikel 77.1 b i förordningen

text: gäller i tillämpliga delar punkt 1.27 i riktlinje 5 på nivå 3primärkapitalposter. 1.52. När det gäller att uppvisa särdragen i

text: artikel 77.1 c i förordningen

text: (återbetalning eller inlösen inom fem år) bör företagen se till att avtalsarrangemanget som reglerar posten inte innefattar ett avtalsvillkor som föreskriver en köpoption före avsedd förfallodag, däribland köpoptioner som bygger på oförutsedda förändringar som är utanför företagets kontroll. 1.53. Under förutsättning att alla relevanta särdrag för att bestämma klassificering är uppfyllda och att tillsynsmyndigheten gett sitt förhandsgodkännande, bör tillsynsmyndigheterna betrakta arrangemang som bygger på oförutsedda förändringar, som inte kan kontrolleras av företaget och som skulle ge upphov till transaktioner eller arrangemang som inte bedöms vara återbetalning eller inlösen, som tillåtna enligt

text: artikel 77.2 i förordningen

text: . 1.54. När det gäller att uppvisa särdragen i

text: artikel 77.1 e i förordningen

text: (begränsade incitament att lösa in) bör företagen i avtalsvillkoren för arrangemanget som styr kapitalbasposten eller något sammanhörande arrangemang endast inkludera begränsade incitament till inlösen enligt riktlinje 19. 1.55. Företagen bör behandla nivå 3-primärkapitalposterna som återbetalda eller inlösta från datumet för meddelande till innehavarna eller, om inget

text: meddelande krävs, från datumet för tillsynsmyndighetens godkännande, och utesluta posten från kapitalbasen från det datumet. 1.56. När det gäller en post som avses i

text: artikel 76 a

text: i, ii och b i förordningen, bör företagen se till att villkoren i avtalsarrangemang som reglerar kapitalbasposten (a) när det gäller att uppvisa särdragen i

text: artikel 77.1 f i förordningen

text: innehåller bestämmelser om stopp för återbetalning eller inlösen av posten vid varje tidpunkt, även när meddelande om återbetalning eller inlösen lämnats eller på den slutliga förfallodagen för posten, utom efter ett exceptionellt undantag som beskrivs i riktlinje 15, i händelse av bristande efterlevnad av SCR eller om återbetalningen eller inlösen skulle medföra sådan bristande efterlevnad, (b) när det gäller att uppvisa särdragen i

text: artikel 77.1 g i förordningen

text: , innehåller bestämmelser om uppskjutande av utskiftningar vid vilken tidpunkt som helst i händelse av bristande efterlevnad av SCR eller om utskiftningen skulle resultera i en sådan bristande efterlevnad. 1.57. När det gäller företag som har uppskjutit återbetalningen eller inlösen i enlighet med

text: artikel 77.1 f i förordningen

text: Avsnitt 4: Alla primärkapitalposter

text: Riktlinje 12 – Återbetalning eller inlösen

text: 1.58. När det gäller att uppvisa särdragen i

text: artikel 71

text: artikel 73

text: och

text: artikel 77 i förordningen

text: bör företagen bedöma att återbetalning eller inlösen inkluderar återbetalning, inlösen, aktieåterköp eller återköp av någon kapitalbaspost eller andra arrangemang som har samma ekonomiska effekt. Detta inkluderar aktieåterköp, anbudsförfaranden, återköpsplaner och kapitalåterbetalningar på förfallodagen för daterade poster samt återbetalning eller inlösen efter utövandet av en emittents köpoption. Detta påverkar inte behandlingen av transaktioner som inte anses vara återbetalning eller inlösen, enligt det som beskrivs i artiklarna

text: och

text: i förordningen.

text: Riktlinje 13 – Inteckningar

text: 1.59. När det gäller att uppvisa särdragen i artiklarna 71.1 o, 73.1 i och 77.1 h i förordningen bör företagen: (a) bedöma om en kapitalbaspost är intecknad på grundval av den ekonomiska effekten av inteckningen och arten av posten, genom tillämpning av principen om innebörd framför form, (b) betrakta inteckningar som innefattande, utan begränsningar (i) kvittningsrättigheter, (ii) begränsningar, (iii) kostnader eller garantier,

text: (iv) innehav av kapitalbasposter i företaget, (v) effekten av en transaktion eller en grupp av sammanhörande transaktioner som har samma effekt som någon av punkterna (i) till (iv), (vi) effekten av en transaktion eller en grupp av sammanhörande transaktioner som annars undergräver en posts förmåga att uppfylla särdragen för fastställande av klassificeringen som en kapitalbaspost, (c) betrakta en inteckning som härrör från en transaktion eller en grupp av transaktioner som motsvarar innehavet av egna aktier som innefattande fallet när företaget har sina egna nivå 1-, nivå 2- eller nivå 3kapitalbasposter. 1.60. Där inteckningen motsvarar innehavet av egna aktier bör företagen minska avstämningsreserven med beloppet för den intecknade posten. 1.61. Vid fastställande av behandlingen av en kapitalbaspost som är intecknad enligt artikel 71.1 o, 73.1 i eller 77.1 h i förordningen, men när posten tillsammans med inteckningen visar de särdrag som krävs för en lägre nivå, bör företagen (a) fastställa om den intecknade posten ingår i förteckningarna över kapitalbasposter för den lägre nivån i artiklarna

text: och

text: i förordningen, (b) klassificera en post som ingår i förteckningar enligt lämpliga särdrag för att fastställa klassificeringen i artiklarna

text: och

text: i förordningen, (c) ansöka om godkännande från tillsynsmyndigheten om att klassificera eventuella poster som inte ingår i förteckningar i enlighet med

text: artikel 79 i förordningen

text: . 1.62. Om en post är intecknad i den utsträckning att den inte längre visar de särdrag som avgör klassificeringen bör företagen inte klassificera posten som kapitalbas.

text: Riktlinje 14 – Köpoptioner som bygger på oförutsedda förändringar

text: 1.63. Företagen bör betrakta oförutsedda förändringar som ligger utanför deras kontroll, som avses i punkterna 1.29, 1.30, 1.45, 1.46, 1.52 och 1.53, som innefattande (a) förändring i lag eller förordning som är relevant för företagets kapitalbaspost i någon jurisdiktion eller tolkningen av en sådan lag eller förordning av en domstol eller myndighet som har rätt att göra den, (b) förändring i tillämplig skattemässig behandling, rättslig klassificering eller kreditvärderingsinstituts behandling av den berörda kapitalbasposten.

text: Riktlinje 15 – Exceptionellt undantag från stoppet för återbetalning eller inlösen

text: 1.64. Vid ansökan om ett exceptionellt undantag från stoppet för återbetalning eller inlösen enligt

text: artiklarna 71.1 k

text: i, 73.1 k i, och 77.1 i i i förordningen bör företagen (a) beskriva det föreslagna utbytet eller den föreslagna omvandlingen och dess effekt på primärkapitalet, däribland hur utbytet eller omvandlingen föreskrivs i villkoren i avtalsarrangemanget som reglerar kapitalbasposten, (b) visa hur det föreslagna utbytet eller den föreslagna omvandlingen är eller skulle vara förenlig med återhämtningsplanen som krävs enligt artikel 138 i Solvens II-direktivet, (c) söka tillsynsmyndighetens förhandsgodkännande av transaktionen, i enlighet med riktlinje 18.

text: Riktlinje 16 – Exceptionellt undantag från inställda eller uppskjutna utskiftningar

text: 1.65. Vid ansökan om ett exceptionellt undantag från inställda eller uppskjutna utskiftningar enligt artiklarna

text: 71.1 m

text: och

text: 73.1 h

text: i förordningen bör företagen visa hur utskiftningen skulle kunna göras utan att försvaga deras solvensställning och hur MCR skulle uppfyllas. 1.66. Ett företag som ansöker om ett exceptionellt undantag från avräkningen via en alternativ kupongbetalningsmekanism bör ta hänsyn till mängden stamaktiekapital som skulle behöva utfärdas, i hur hög grad återställningen av efterlevnaden av SCR skulle kräva en uppbyggnad av ny kapitalbas och nyemissionens troliga inverkan på företagets förmåga att bygga upp kapitalbasen vad gäller den alternativa kupongbetalningsmekanismen, och bör tillhandahålla sådan information och analys till tillsynsmyndigheten.

text: Riktlinje 17 – Huvudsaklig förlusttäckning: omvandling

text: 1.67. Vid tillämpningen av en huvudsaklig förlusttäckningsmekanism i form av en omvandlingsfunktion enligt

text: artikel 71.1 e

text: ii i förordningen bör AMSB hos företaget och andra personer som faktiskt driver företaget vara medvetna om den inverkan som en potentiell omvandling av ett instrument kan ha på kapitalstrukturen och ägandet av företaget och bör övervaka denna påverkan som en del av företagets företagsstyrningssystem.

text: Riktlinje 18 – Tillsynsmyndighetens godkännande av återbetalning och inlösen

text: 1.68. Om ett företag söker tillsynsmyndighetens godkännande för återbetalning eller inlösen enligt artiklarna

text: 71.1 h

text: 73.1 d

text: och

text: 77.1 d

text: i förordningen eller en transaktion som inte anses vara en återbetalning eller inlösen enligt artiklarna

text: och

text: i förordningen bör det förse tillsynsmyndigheten med en bedömning av återbetalningen eller inlösen med hänsyn till

text: (a) både nuvarande och kortsiktig till medellångsiktig inverkan på företagets totala solvensställning och hur åtgärden är förenlig med företagets medelfristiga finansieringsplan och dess ORSA, (b) företagets förmåga att bygga upp ytterligare kapitalbas om det behövs med hänsyn till det bredare ekonomiska läget och dess tillgång till kapitalmarknaderna och andra källor för ytterligare kapitalbas. 1.69. Om ett företag föreslår en serie av återbetalningar eller inlösningar under en kort tid, bör det meddelas tillsynsmyndigheten, som kan komma att betrakta serien av transaktionerna som helhet snarare än på individuell basis. 1.70. Ett företag bör lämna in ansökan om tillsynsmyndighetens godkännande tre månader före det som inträffar först av: (a) den erforderliga avtalsenliga anmälan ill innehavare av posten för återbetalning eller inlösen, (b) det föreslagna datumet för återbetalningen eller inlösen. 1.71. Tillsynsmyndigheterna bör se till att den tid inom vilken de beslutar om ansökan om återbetalning eller inlösen inte överstiger tre månader från att ansökan godkänts. 1.72. Efter att ha fått tillsynsmyndighetens godkännande för återbetalning eller inlösen bör företaget (a) betänka att det har tillåtelse, men inte skyldighet, att utföra köp eller annan valfri återbetalning eller inlösen enligt villkoren i det avtalsarrangemang som reglerar kapitalbasposten, (b) när en post utesluts efter att ha varit behandlad som återbetald eller inlöst med verkan från och med dagen för meddelande till postens innehavare eller, om inget meddelande krävs, från datumet för tillsynsmyndighetens godkännande, minska den relevanta kategorin av kapitalbasen och inte göra någon justering eller omräkning av avstämningsreserven, (c) fortsätta att övervaka sin solvenssituation efter bristande efterlevnad eller potentiell bristande efterlevnad av SCR, vilket skulle utlösa ett stopp för återbetalning eller inlösen under perioden fram till dagen för återbetalning eller inlösen, (d) inte fortsätta med återbetalning eller inlösen om det skulle leda till bristande efterlevnad av SCR, även om anmälan om återbetalning eller inlösen har skickats till postens innehavare. Om återbetalning eller inlösen stoppas under dessa omständigheter kan företaget återställa posten som tillgänglig kapitalbas och tillsynsmyndighetens godkännande för återbetalning eller inlösen återkallas.

text: Riktlinje 19 – Incitament för inlösen

text: 1.73. När det gäller att uppvisa särdragen i

text: artiklarna 71.1

text: i, 73.1 e och 77.1 e i förordningen bör företagen betrakta incitament till inlösen som inte är begränsade som ej tillåtna på någon nivå.

text: 1.74. Företagen bör bland annat beakta följande incitament till inlösen, som är begränsade: (a) stock settlement (betalning av inlösen med egna aktier) i kombination med en köpoption, där stock settlement är ett villkor i avtalsarrangemangen som reglerar en kapitalbaspost som kräver att innehavaren av kapitalbasposten erhåller stamaktier i händelse av att ett köp inte kan utföras, (b) obligatorisk omvandling kombinerat med en köpoption, (c) en ökning av huvudbeloppet som är tillämplig efter köpdagen, i kombination med en köpoption, (d) annan bestämmelse eller annat arrangemang som skäligen kan anses ge en ekonomisk grund för trolig inlösen av posten.

text: Riktlinje 20 – Krav och gränsvärden för nivåerna 1, 2 och 3

text: 1.75. För beräkning av den medräkningsbara kapitalbasen i enlighet med

text: artikel 82 i förordningen

text: för SCR bör företagen: (a) betrakta alla nivå 1-poster som anges i

text: artikel 69 a

text: i, ii, iv och vi i förordningen som medräkningsbara för att täcka SCR, (b) betrakta de begränsade nivå 1-poster som överskrider 20-procentsgränsen i

text: artikel 82.3 i förordningen

text: som tillgängliga som nivå 2-primärkapital. 1.76. För beräkning av den medräkningsbara kapitalbasen i enlighet med

text: artikel 82 i förordningen

text: för MCR, bör företagen (a) betrakta alla nivå 1-poster som anges i

text: artikel 69 a

text: i, ii, iv och vi i förordningen som medräkningsbara för att täcka MCR, (b) betrakta de begränsade nivå 1-poster som överskrider 20-procentsgränsen i

text: artikel 82.3 i förordningen

text: som tillgängliga som nivå 2-primärkapital. (c) beakta att effekten av

text: artikel 82.2 i förordningen

text: är att nivå 2primärkapitalposter är medräkningsbara så länge de är mindre än 20 procent av MCR.

text: Avsnitt 5: Godkännande av bedömningen och klassificeringen av poster som inte finns i förteckningen/arna

text: Riktlinje 21 – Allmänna särdrag i ansökan

text: 1.77. När det lämnar in en ansökan om godkännande i enlighet med

text: artikel 79 i förordningen

text: bör företaget (a) lämna in en skriftlig ansökan om godkännande för varje kapitalbaspost, (b) lämna in ansökan på ett av de officiella språken i den medlemsstat där företaget har sitt huvudkontor, eller på ett språk som har överenskommits med tillsynsmyndigheten, (c) få ansökan godkänd av AMSB och lämna in handlingar som styrker detta godkännande,

text: (d) lämna in en ansökan i form av ett följebrev och stödjande bevis.

text: Riktlinje 22 – Följebrev

text: 1.78. Företaget bör lämna in ett följebrev som bekräftar att (a) företaget anser att alla rättsliga villkor eller avtalsvillkor som reglerar kapitalbasposten eller något tillhörande arrangemang är entydiga och klart definierade, (b) företaget, med beaktande av den troliga framtida utvecklingen samt förhållanden som råder vid tidpunkten för ansökan, anser att kapitalbasposten kommer att följa kriterierna i artiklarna 93 och 94 i Solvens II-direktivet och de särdrag som bestämmer klassificering som anges i artiklarna

text: och

text: i förordningen, både i fråga om juridisk form och ekonomiskt innehåll, (c) inga uppgifter har utelämnats som, om de var kända av tillsynsmyndigheten, skulle kunna påverka dess beslut om huruvida den ska godkänna bedömningen och klassificeringen av kapitalbasposten. 1.79. Företaget bör också i följebrevet nämna andra ansökningar som inlämnats av företaget eller som för närvarande förutses inom de närmaste sex månaderna för godkännande av någon post som anges i

text: artikel 308

text: a 1 i Solvens IIdirektivet tillsammans med motsvarande ansökningstider. 1.80. Företaget bör se till att följebrevet är undertecknat av personer som är behöriga att underteckna på uppdrag av AMSB.

text: Riktlinje 23 – Stödjande bevis

text: 1.81. Företaget bör tillhandahålla en beskrivning av hur kriterierna i artiklarna 93 och 94 i Solvens II-direktivet och särdragen som bestämmer klassificeringen som anges i artiklarna

text: och

text: i förordningen har uppfyllts, däribland hur posten kommer att bidra till företagets befintliga kapitalstruktur, och hur posten kan göra det möjligt för företaget att uppfylla sina befintliga eller framtida kapitalkrav. 1.82. Företaget bör tillhandahålla en beskrivning av kapitalbasposten som är tillräcklig för att tillsynsmyndigheten ska kunna dra slutsatser angående postens förlusttäckningsförmåga, inklusive avtalsvillkoren för arrangemanget som styr kapitalbasposten och villkoren för alla tillhörande arrangemang tillsammans med bevis på att någon motpart, i förekommande fall, har ingått avtalet och alla tillhörande arrangemang och bevis för att avtalet och alla tillhörande arrangemang är rättsligt bindande och verkställbara i alla relevanta jurisdiktioner.

text: Riktlinje 24 – Rutiner för tillsynsmyndigheter

text: 1.83. Tillsynsmyndigheterna bör fastställa rutiner för mottagande och genomgång av ansökningarna och information som tillhandahålls av företagen i enlighet med riktlinjerna 21–23.

text: Riktlinje 25 – Bedömning av ansökan

text: 1.84. Tillsynsmyndigheterna bör bekräfta mottagandet av ansökan. 1.85. Tillsynsmyndigheterna bör betrakta en ansökan som fullständig om ansökan omfattar alla de frågor som anges i riktlinjerna 21–23. 1.86. Tillsynsmyndigheterna bör bekräfta om ansökan anses vara fullständig eller inte i god tid, dock åtminstone inom 30 dagar från dagen för mottagandet av ansökan. 1.87. Tillsynsmyndigheterna bör se till att den tid inom vilken den beslutar om en ansökan (a) är rimlig, (b) inte överstiger tre månader från mottagandet av en fullständig ansökan, om det inte finns särskilda omständigheter som meddelas skriftligen till företagen i god tid. 1.88. Om det finns särskilda omständigheter bör det inte ta längre än sex månader från mottagandet av en fullständig ansökan till att tillsynsmyndigheterna fattar beslut om ansökan. 1.89. Om det är nödvändigt för bedömningen av kapitalbasposten bör tillsynsmyndigheterna begära ytterligare upplysningar från företagen efter att de har bedömt en ansökan som fullständig. Tillsynsmyndigheten ska ange den ytterligare information som behövs och bakgrunden till begäran. Dagarna mellan det datum då tillsynsmyndigheten begär sådan information och det datum då tillsynsmyndigheten får sådan information bör inte ingå i de tidsperioder som anges i punkterna 1.87 och 1.88. 1.90. Företaget bör underrätta tillsynsmyndigheten om eventuella ändringar av uppgifterna i ansökan. 1.91. Om ett företag informerar tillsynsmyndigheten om en ändring i ansökan bör tillsynsmyndigheten behandla detta som en ny ansökan, såvida inte (a) förändringen beror på en begäran från tillsynsmyndigheten om ytterligare information, eller (b) tillsynsmyndigheten är övertygad om att förändringen inte påtagligt påverkar dess bedömning av ansökan. 1.92. Företagen bör kunna återkalla en ansökan genom skriftlig anmälan i vilket skede som helst före beslutet från tillsynsmyndigheten. Om företaget senare på nytt skickar in ansökan eller lämnar in en uppdaterad ansökan bör tillsynsmyndigheten behandla denna som en ny ansökan.

text: Riktlinje 26 – Meddelande om tillsynsmyndigheternas beslut

text: 1.93. När tillsynsmyndigheterna har fattat beslut om en ansökan bör de meddela detta skriftligen till företagen i god tid. 1.94. Om tillsynsmyndigheten avslår ansökan bör den ange de skäl som beslutet grundar sig på.

text: Avsnitt 6: Övergångsbestämmelser

text: Riktlinje 27 – Övergångsbestämmelser

text: 1.95. Företagen bör bedöma alla kapitalbasposter utfärdade före den 1 januari 2016 eller datumet för ikraftträdandet av förordningen som avses i artikel 97 i Solvens II-direktivet, beroende på vilket som är tidigast, för att avgöra om de uppvisar de särdrag som bestämmer klassificering enligt artiklarna 71 och 73 i förordnigen. Om sådana poster uppvisar de särdrag som bestämmer klassificering som nivå 1 eller nivå 2 bör företagen klassificera poster på den nivån, även om posten inte kan användas för att uppfylla den tillgängliga solvensmarginalen enligt de lagar och andra författningar som antas enligt direktiv

text: , direktiv

text: , direktiv

text: och direktiv

text: . 1.96. När poster som är tillgängliga som primärkapital i enlighet med

text: artikel 308

text: b.9 eller 10 i Solvens II-direktivet byts ut eller omvandlas till en annan kapitalbaspost efter den 1 januari 2016 eller datumet för ikraftträdande av förordningen som avses i

text: artikel 97

text: , beroende på vilket som är tidigast, bör företagen betrakta den post som den omvandlas till eller byts ut mot som en ny post som inte uppfyller kraven i

text: artikel 308

text: b.9 a eller 10 a i Solvens IIdirektivet. 1.97. Tillsynsmyndigheterna bör anse att poster som inte är medräkningsbara endast på grund av tillämpningen av begränsningar enligt de lagar och andra författningar som antas enligt direktiv

text: , direktiv

text: , direktiv

text: och direktiv

text: uppfyller kraven i

text: artikel 308

text: b.9 b och 10 b i Solvens II-direktivet.

text: Efterlevnads- och rapporteringsregler

text: 1.98. Det här dokumentet innehåller riktlinjer som utfärdats enligt artikel 16 i Eiopaförordningen. I enlighet med artikel 16.3 i Eiopa-förordningen ska behöriga myndigheter och finansinstitut med alla tillgängliga medel söka följa riktlinjerna och rekommendationerna. 1.99. Behöriga myndigheter som följer eller avser att följa dessa riktlinjer bör införliva dem i sitt rättsliga ramverk eller sin tillsynsram på ett lämpligt sätt. 1.100.De behöriga myndigheterna ska bekräfta för Eiopa huruvida de följer eller avser att följa dessa riktlinjer och ange orsaker till bristande efterlevnad inom två månader efter utfärdandet av de översatta versionerna. 1.101.Om inget svar ges inom denna tidsfrist kommer de behöriga myndigheterna inte att anses uppfylla kraven på rapportering och kommer att rapporteras i enlighet med detta.

text: Slutlig bestämmelse om granskning

text: 1.102.Dessa riktlinjer granskas av Eiopa.


text: EIOPA – Westhafen Tower, Westhafenplatz 1 - 60327 Frankfurt – Germany - Tel. + 49 69-951119-20; Fax. + 49 69-951119-19; email: info@eiopa.europa.eu site: https://eiopa.europa.eu/

text: ( ) EUT L 331, 15.12.2010, s. 48–83 ( ) EUT L 335, 17.12.2009, s. 1–155 3 ( ) EUT L 12, 17.01.2015, s. 1–797

publisher: Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten

sprak: sv

title: Guidelines on ring-fenced funds

serie: riktlinjer

text: EIOPA-BoS-14/169 SV

type: stycke

text: Riktlinjer om separata fonder

type: rubrik

text: Inledning

text: 1.1. I enlighet med

text: artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (nedan ”Eiopa-förordningen”)( ) har Eiopa utarbetat riktlinjer om separata fonder. 1.2. Dessa riktlinjer hänvisar till

text: artikel 99 b

text: och

text: artikel 111.1 h i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009

text: om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (nedan ”Solvens II”)( ) och även till artiklarna 80, 81, 216 och 217 i genomförandeåtgärderna( ). 1.3. Riktlinjerna riktar sig till tillsynsmyndigheter enligt Solvens II. 1.4. Riktlinjerna är avsedda att främja ett konsekvent synsätt genom att hjälpa företag och tillsynsmyndigheter med (a) identifieringen av huruvida några kapitalbasposter har en reducerad kapacitet att fullt ut täcka förluster enligt fortlevnadsprincipen på grund av deras brist på överförbarhet inom företaget, med hänsyn till de olika nationella, rättsliga och produktrelaterade bestämmelser i medlemsstaterna som kan ge upphov till separata fonder och med hänsyn till hur dessa kapitalbasposter beräknas, (b) fastställandet av vad som utgör tillgångar och skulder i separata fonden genom identifiering av tillgångar och skulder som är knutna till några begränsade kapitalbasposter, (c) beräkningen av det teoretiska solvenskapitalkravet (nedan ”SCR”) för varje separat fond där SCR beräknas med standardformeln eller med en intern modell, (d) jämförelsen av beloppet av de begränsade kapitalbasposterna inom den separata fonden med det teoretiska SCR i den separata fonden, (e) företags beräkning av SCR där en eller flera separata fonder finns, (f) i de fall när SCR beräknas med hjälp av en intern modell, typen av bevis som företagen bör lämna till tillsynsmyndigheterna för att bedöma systemet för mätning av diversifieringseffekter, med hänsyn till väsentliga restriktioner för diversifiering som uppstår genom förekomsten av separata fonder. 1.5. Kravet att beräkna ett teoretiskt SCR avseende en separat fond kräver inte att företagen upprätthåller en kapitalbas inom en separat fond som är lika med eller större än det teoretiska SCR. Men om kapitalbasen inom en separat fond är mindre än det teoretiska SCR, kommer företaget inte att efterleva sitt SCR

text: om inte summan av kapitalbasen för den separata fonden och kapitalbasen för övriga delar av företaget tillsammans är tillräcklig för att täcka SCR, efter tillämpning av de gränsvärden som anges i artikel 82 i genomförandeåtgärderna. 1.6. Dessa riktlinjer, med undantag för riktlinjerna 1–5, är relevanta för behandlingen av portföljer av tillgångar och skyldigheter på vilka en matchningsjustering tillämpas efter tillsynsmyndighetens godkännande. 1.7. Termer som inte definieras i dessa riktlinjer har den betydelse som definieras i de rättsakter som anges i inledningen. 1.8. Riktlinjerna ska tillämpas från och med den 1 april 2015.

text: Riktlinje 1 – Egenskaper och omfattning av separata fonder

text: 1.9. Företagen bör identifiera separata fonder med hänvisning till följande egenskaper: (a) förekomsten av en begränsning avseende tillgångar i förhållande till vissa skulder enligt fortlevnadsprincipen, vilket skulle leda till begränsade kapitalbaser i ett företag, är den viktigaste egenskapen för en separat fond, (b) separata fonder kan uppstå om resultatandel ingår i arrangemanget men även i avsaknad av vinstdelning, (c) medan de separerade tillgångarna och skulderna bör utgöra en identifierbar enhet, på samma sätt som om separata fonden var ett separat företag, är det inte nödvändigt att dessa poster hanteras tillsammans som en separat enhet eller bildar en separat underfond för att en separat fond ska uppstå, (d) om intäkterna från eller avkastningen på tillgångarna i den separata fonden också är föremål för arrangemanget för separat fond har företagen möjligheten att spåra dem vid varje givet tillfälle, det vill säga företagen har möjligheten att identifiera poster som omfattas av eller är föremål för arrangemanget som ger upphov till den separata fonden.

text: Riktlinje 2 – Arrangemang och produkter som i allmänhet inte ingår i definitionen av separata fonder

text: 1.10. I processen att identifiera separata fonder bör företagen beakta att följande arrangemang och produkter i allmänhet inte omfattas av separata fonder: (a) konventionella fondförsäkringsprodukter, enligt artikel 132.3 i Solvens IIdirektivet, (b) konventionella indexprodukter, enligt artikel 132.3 i Solvens II-direktivet, (c) avsättningar, däribland tekniska avsättningar och utjämningsavsättningar och reserver som tagits upp i redovisningen eller i finansiella rapporter enligt de krav som tillämpas i en viss jurisdiktion är inte separata fonder enbart genom att de tagits upp i sådana finansiella rapporter,

text: (d) konventionell återförsäkringsverksamhet, förutsatt att enskilda kontrakt inte ger upphov till begränsningar av tillgångarna i företagen, (e) skuldtäckningstillgångar och liknande arrangemang som fastställts för att skydda försäkringstagare vid likvidationsförfarande, antingen för försäkringstagarna i företaget som helhet eller för separata sektioner eller grupper av försäkringstagare i företaget, inklusive tillgångar som identifierats i registret i enlighet med artiklarna 275 a och 276 i Solvens II-direktivet (det särskilda registret), (f) separation av livförsäkring och skadeförsäkring i blandade företag som samtidigt utför livförsäkrings- och skadeförsäkrings- eller sjukförsäkringsverksamhet som anges i artiklarna 73 och 74 i Solvens II, men inte genom att bortse från att en separat fond fortfarande kan uppstå inom endera eller båda av verksamhetsdelarna i blandade företag beroende på typen av underliggande verksamhet, (g) överskottsfonder är inte separata fonder enbart därför att de är överskottsfonder, men skulle kunna vara det om de genereras inom en separat fond, (h) överlåtelse av en portfölj till ett företag under en omorganisation där separationen av tillgångar i den befintliga verksamheten i det mottagande företaget från tillgångarna i den överförda portföljen inte utgör en separat fond, om denna separation har utförts enligt den nationella lagstiftningen för att skydda den befintliga verksamheten från fonden som överförs endast tillfälligt, (i) erfarenhetsfonder, där försäkringstagarna har rätt till en andel av erfarenheten av fonden på ett visst sätt, vanligtvis genom en minsta fördefinierad procentandel, som anges i policydokumentet, och inte har några rättigheter till eventuella belopp som inte fördelas i enlighet med vad som anges i mekanismen för vinstdelning. Belopp som tilldelas försäkringstagarna ingår i tekniska avsättningar. Belopp som inte tilldelas försäkringstagarna är fullt överförbara, kan återlämnas till aktieägare eller andra finansiärer, kan användas för att täcka förluster när de inträffar, eller kan men behöver inte användas för att öka fördelarna för försäkringstagarna och kan därför utgöra en del av kapitalbasen som inte omfattas av restriktioner.

text: Riktlinje 3 – Begränsningar som ger upphov till separata fonder

text: 1.11. Företagen bör identifiera vilken typ av eventuella begränsningar som påverkar tillgångarna och kapitalbasen inom deras verksamhet och tillhörande skulder avseende de avtal, försäkringstagare eller risker för vilka sådana tillgångar och kapitalbas kan användas. 1.12. För att identifiera sådana restriktioner som ger upphov till en separat fond bör företagen beakta åtminstone: (a) avtalsvillkoren,

text: (b) eventuell separat juridisk konstruktion som gäller utöver villkoren i ett försäkringsavtal, (c) bestämmelserna i bolagsordning, stadgar eller annan handling som ger upphov till företagets bildande eller organisation, (d) nationella lagar och andra författningar i fråga om produktdesign eller förhållandet mellan företag och deras försäkringstagare: separata fonder kan uppstå när ett företag till följd av rättsliga bestämmelser som skyddar det allmännas intresse i en medlemsstat måste använda särskilda tillgångar endast för en viss del av sin verksamhet, (e) bestämmelserna i unionsrätten, oavsett om de har införlivats eller tillämpas direkt, (f) arrangemang genom domstolsbeslut eller beslut från en annan behörig myndighet som kräver separation av eller restriktioner för tillgångar eller kapitalbas i syfte att skydda en eller flera grupper av försäkringstagare. 1.13. Företagen bör ta hänsyn till alla begränsningar som påverkar tillgångarna och kapitalbasen på plats vid den tidpunkt då SCR beräknas, oavsett tidsperioden för vilken dessa restriktioner tillämpas på löpande basis.

text: Riktlinje 4 – Omfattning av behandlingen av separata fonder

text: 1.14. Företag som identifierar egenskaper och begränsningar som ger upphov till behandling av separata fonder bör som minst jämföra arrangemangen inom sin verksamhet med följande typer av separata fonder: (a) en fond av tillgångar och skulder avseende verksamheten med vinstdelning (”med vinst”) som endast är tillgänglig för att täcka förluster som uppstår avseende vissa försäkringstagare eller för särskilda risker och där följande huvuddragnyckelfunktioner finns: (i) Försäkringstagare inom den separata fonden har särskilda rättigheter i förhållande till andra verksamheter tecknade av företaget. (ii) Det finns begränsningar i användningen av tillgångar, och avkastningen på dessa tillgångar, inom denna fond för att täcka skulder eller förluster som uppstår utanför fonden. (iii) Ett överskott mellan tillgångar och skulder upprätthålls generellt i fonden och detta överskott är begränsad kapitalbas, eftersom dess användning är föremål för de begränsningar som avses i punkt (ii), (iv) Det finns generellt vinstdelning inom den separata fonden, och försäkringstagarna får en minsta andel av den vinst som genereras i fonden och som distribueras genom ytterligare förmåner eller lägre premier och om det är relevant kan aktieägarna sedan erhålla saldon av sådana vinster. (b) En juridiskt bindande överenskommelse eller ett förvaltarskap som upprättats till förmån för försäkringstagare när enligt eller oberoende av

text: styrdokumentet en överenskommelse kräver att vissa intäkter eller tillgångar placeras i förvaltarskap eller är föremål för ett rättsligt bindande arrangemang eller krav till förmån för de specificerade försäkringstagarna. (c) Separata fonder, som avspeglar begränsningarna för särskilda tillgångar eller kapitalbas som anges i bolagsordning, stadgar eller annan handling som ger upphov till företagets bildande eller organisation. (d) Separata fonder som uppstår för att avspegla effekten av begränsningarna eller arrangemangen som specificeras i den nationella lagstiftningen. (e) Arrangemang som omfattas av unionsrätten, däribland Solvens IIdirektivet och genomförandeåtgärderna: (i) Artikel 304 i Solvens II-direktivet, som inför ett krav på separation avseende tillhandahållande av tjänstepensionsverksamhet och pensionsförmåner. På grund av detta måste den här typen av separat fond beaktas för en potentiell justering till kapitalbasen enligt artiklarna 80 och 81 i genomförandeåtgärderna. Men kravet i artikel 217 i genomförandeåtgärderna för beräkning av SCR som summan av teoretiska SCR för separata fonder och resterande del gäller inte, eftersom artikel 304 i Solvens II-direktivet tillåter erkännandet av diversifieringseffekter om intressen för försäkringstagare och förmånstagare i andra medlemsstater säkerställs. (ii)

text: Artikel 4 i direktiv 2003/41/EG

text: , som gör det möjligt för medlemsstaterna att tillämpa vissa bestämmelser i det direktivet på tjänstepensionsverksamhet hos försäkringsföretag, med förbehåll för ett krav på separation som gäller för de tillgångar och skulder i denna verksamhet. Denna bestämmelse kan vara relevant för verksamhet som behandlas på detta sätt för företag som inte har fått tillstånd enligt artikel 304 i Solvens II-direktivet. I detta fall tillämpas kraven i artiklarna 81 och 217 i genomförandeåtgärderna. Fram till den 31 december 2019 ger

text: artikel 308

text: b.15 i Solvens II-direktivet en övergångsbestämmelse för den här verksamheten, som tillåter användning av lagar, förordningar och administrativa bestämmelser som antagits av medlemsstaterna rörande de relevanta artiklarna i direktiv

text: . 1.15. Företagen bör erkänna att den reducerade överförbarheten av tillgångar och omfattningen för diversifiering mellan den tilldelade matchningsjusteringsportföljen och resten av företaget innebär att bedömningarna, antagandena och beräkningarna som anges i artiklarna 81, 216, 217 och 234 i genomförandeåtgärderna tillämpas på sådana matchningsjusteringsportföljer. Företagen bör tillämpa riktlinjer 6-17 där de har matchningsjusteringsportföljer.

text: Riktlinje 5 – Väsentlighet

text: 1.16. När en separat fond inte är väsentlig, tillåter artikel 81 i genomförandeåtgärderna företagen att undanta/exkludera dessa begränsade kapitalbasposter från det medräkningsbara beloppet för att täcka SCR och minimikapitalkravet (nedan ”MCR”). I det här fallet, i enlighet med artikel 216 i genomförandeåtgärderna, krävs det inte att företagen beräknar ett teoretiskt SCR för den separata fonden. Företagen bör dock inkludera tillgångarna och skulderna för den icke-väsentliga separata fonden inom den återstående delen av företaget. Dessa tillgångar och skulder kommer att utgöra en del av företagens totala beräkning av SCR. 1.17. Företagen bör beakta väsentligheten hos en separat fond genom att bedöma (a) de risker som uppstår från eller täcks av den separata fonden, (b) tillgångarna och skulderna inom den separata fonden, (c) summan av den begränsade kapitalbasen inom den separata fonden, volatiliteten i dessa belopp över tiden och andelen av den totala kapitalbasen som representeras av den begränsade kapitalbasen, (d) den andel av företagets totala tillgångar och kapitalkrav som den separata fonden representerar, enskilt eller i kombination med andra separata fonder, (e) den troliga effekten som den separata fonden har på beräkningen av SCR, till följd av den minskade möjligheten för riskdiversifiering.

text: Riktlinje 6 – Tillgångar i en separat fond

text: 1.18. Företagen bör identifiera de tillgångar i en separat fond som omfattar alla angivna tillgångar eller pooler av tillgångar, och därmed sammanhängande kassaflöden, som är begränsade av de arrangemang som ger upphov till en separat fond som beskrivs i riktlinje 3.

text: Riktlinje 7 – Skulder i en separat fond

text: 1.19. Företagen bör identifiera skulderna i en separat fond som endast de skulder som i egentlig mening kan hänföras till försäkringsavtalen eller riskerna som täcks av den separata fonden eller de för vilka tillgångar som omfattas av begränsningar kan användas. Vid bestämning av skulderna i en separat fond för verksamheten som gäller vinstandel bör företagen i de bästa uppskattade skulderna inkludera eventuella framtida diskretionära förmåner som företaget förväntar sig att betala. 1.20. Företagen bör se till att värderingen av skulder, inbegripet eventuella framtida diskretionära förmåner, som används för separata fondberäkningar, är densamma som värderingen som skulle ha beräknats för dessa skulder om de inte ingick i en separat fond.

text: Riktlinje 8 – Framtida överföringar för aktieägare

text: 1.21. Vid tillämpning av artikel 80.2 i genomförandeåtgärderna bör företagen se framtida överföringar hänförliga till aktieägarna som: (a) relevanta endast i samband med verksamhet med vinstdelning, (b) uppkommande när motsvarande framtida diskretionära förmåner redovisas i den bästa uppskattningen för ansvar, (c) en del av den separata fondens belopp med vilket tillgångar överskrider skulder, inte som en skuld av den separata fonden, (d) inkluderande överföringar som avser deklarerade bonusar som redan ingår i garanterade förmåner men där motsvarande utdelning till aktieägare ännu inte har överförts ur den separata fonden.

text: Riktlinje 9 – Beräkning av det teoretiska SCR av en separat fond: standardformeln

text: 1.22. Företagen bör utföra följande steg vid tillämpning av metoden som anges i artikel 217 i genomförandeåtgärderna: (a) vid tillämpningen av SCR-beräkningsmetodik för tillgångar och skulder inom en separat fond som om den separata fonden var ett separat företag bör företagen inkludera ett kapitalkrav för operativ risk samt eventuella justeringar för förlusttäckningskapaciteten av tekniska avsättningar och uppskjutna skatter, (b) vid aggregering av kapitalkraven enligt det värsta scenariot för företaget som helhet för varje undergrupp och riskmodul som använder förfarandet för aggregering av standardformeln som föreskrivs i artikel 104 i Solvens II-direktivet, får företagen erkänna riskdiversifieringen inom den separata fonden, (c) kapitalkravet på nivån för varje separat fond bör beräknas med avdrag för den förmildrande effekten av framtida diskretionära förmåner. När det finns vinstandelar bör antaganden om variationen av framtida återbäringsräntor vara realistiska och ta vederbörlig hänsyn till effekterna av chocken på nivå med den separata fonden, inklusive inverkan på värdet av framtida överföringar hänförliga till aktieägarna, och till alla avtals-, juridiska eller lagstadgade krav som reglerar mekanismen för vinstdelning, (d) om, som en följd av dubbelriktade scenarier, riskkravet för det värsta scenariot är negativt, även om man tar hänsyn till eventuell potentiell ökning av skulder till följd av mekanismerna för vinstandel, och detta därför skulle leda till en ökning av primärkapitalet inom den separata fonden, så bör kravet sättas till noll.

text: Riktlinje 10 – Beräkning av det teoretiska SCR av en separat fond: den interna modellen

text: 1.23. För att beräkna det teoretiska SCR för en separat fond i enlighet med artikel 81.1 a i genomförandeåtgärderna bör företagen se till att: (a) den interna modellen kan utföra beräkningen av det teoretiska SCR för varje separat fond som om varje separat fond var ett separat företag som bedriver enbart affärsverksamhet som ingår i den separata fonden, (b) beräkningen av varje teoretiskt SCR är förenlig med beräkningen av SCR för företaget som helhet, (c) de riskreduceringstekniker och framtida förvaltningsåtgärder som beaktas för att beräkna det teoretiska SCR för varje separat fond är förenliga med de riskreduceringstekniker och framtida förvaltningsåtgärder som beaktas för den separata verksamheten i beräkningen av SCR för företaget som helhet, och med riktlinje 9, (d) de metoder och antaganden som använts för att beräkna det teoretiska SCR för varje separat fond bör överensstämma med dem som används i fråga om samma typer av tillgångar, skulder och risker i beräkningen av SCR för företaget som helhet, (e) de endast använder riskreduceringstekniker, framtida förvaltningsåtgärder, metoder eller antaganden för att beräkna ett teoretiskt SCR som skiljer sig från dem som används i beräkningen av SCR för företaget som helhet, när detta är nödvändigt för att producera ett kompatibelt teoretiskt SCR, och motiveringen av alla skillnader dokumenteras.

text: Riktlinje 11 – Fastställande av huruvida kapitalbasen inom en separat fond överstiger det teoretiska SCR: standardformeln och interna modellen

text: 1.24. Företagen bör jämföra mängden av de begränsade kapitalbasposter inom den separata fonden med det teoretiska SCR som beräknas för den separata fonden enligt riktlinjerna 9 eller 10. 1.25. Effekten av den anpassning som krävs enligt artikel 81.2 i genomförandeåtgärderna är att tillåta endast ett belopp av kapitalbasen som är lika med det teoretiska SCR att bidra till täckningen av SCR i företaget som helhet och till täckningen av MCR. 1.26. Om beloppet av kapitalbasen inom en separat fond är lika med eller mindre än det teoretiska SCR i den separata fonden, bör företagen inte göra några justeringar av kapitalbasen, eftersom det inte finns några begränsade kapitalbasposter som överstiger det teoretiska SCR. I detta fall är hela kapitalbasen inom den separata fonden tillgänglig för att uppfylla SCR och MCR.

text: Riktlinje 12 – Beräkning av SCR i företaget som helhet vid separata fonder: standardformeln

text: 1.27. Vid beräkning av ett separat teoretiskt SCR för resterande delen av företaget bör företagen behandla tillgångar och skulder i den resterande delen av företaget som om de vore ett separat företag och tillämpa riktlinje 9. 1.28. Utan att det påverkar artikel 227.2 i genomförandeåtgärderna bör företagen vid beräkning av SCR som summan av de teoretiska SCR för varje separat fond och för den resterande delen av företaget inte återspegla eventuella diversifieringsfördelar bland separata fonder eller mellan separata fonder och den resterande delen av företaget. 1.29. Företagen bör ställa alla negativa teoretiska SCR till noll innan sådana belopp aggregeras med andra positiva teoretiska SCR av separata fonder och den resterande delen av företaget.

text: Riktlinje 13 – Beräkning av SCR i företaget som helhet vid av separata fonder: den interna modellen

text: 1.30. I enlighet med

text: artikel 234 b

text: ii i genomförandeåtgärderna bör företagen som använder en intern modell se till att: (a) de tar hänsyn till det sättet på vilket det teoretiska SCR för varje separat fond beräknas, (b) de tar hänsyn till hur systemet för mätning av diversifieringseffekter tar med eventuella begränsningar av diversifieringen som uppkommer vid förekomsten av separata fonder, (c) de tillhandahåller bevis och information till tillsynsmyndigheterna i förhållande till följande frågor: (i) typen av försäkringsverksamhet inom varje relevant separat fond och hur denna är samma som, eller annorlunda än, verksamheten som bedrivs i andra separata fonder och den resterande delen av företaget, (ii) graden av korrelation av riskerna som är knutna till dessa affärsområden, (iii) historiska data som visar förekomsten av förluster som påverkar olika delar av verksamheten, (iv) den logiska grunden för och arten av de restriktioner som påverkar varje relevant separat fond, (v) en förklaring av källan till diversifiering med hänsyn till sådana begränsningar och identifiering av nyckelvariabler som driver beroenden, (vi) en analys av alla icke-linjära beroenden och all väsentlig brist på diversifiering under extrema scenarier,

text: (vii) i vilken utsträckning de uppgifter som lämnats i (i)–(vi) stöder observationen av diversifieringseffekter mellan separata fonder eller mellan separata fonder och den resterande delen av företaget. 1.31. I enlighet med

text: artikel 234 b

text: ii i genomförandeåtgärderna bör tillsynsmyndigheterna bedöma: (a) sättet på vilket de teoretiska SCR beräknas, och på vilket sätt hänsyn tas till diversifieringsfördelarna i den interna modellen, (b) huruvida de antaganden som ligger till grund för systemet som används för att mäta diversifieringseffekter är motiverade av en empirisk grund med avseende på de poster som anges i punkt 1.30 c.

text: Riktlinje 14 – Tillämpning av beräkningsmetoden på liknande separata fonder

text: 1.32. När ett företag försöker att tillämpa samma beräkningsmetod på flera separata fonder som uppvisar likadana egenskaper bör det på ett sätt som är tillfredsställande för tillsynsmyndigheten visa att metoden ger tillräckligt exakta resultat för var och en av de liknande separata fonderna.

text: Riktlinje 15 – Löpande utvärdering: åtgärder för företag som använder en intern modell

text: 1.33. I händelse av ändringar av förhållanden som påverkar riktigheten i bevis eller uppgifter som lämnats i enlighet med riktlinje 13 och som kan påverka tillsynsmyndighetens bedömning av huruvida minskningen av diversifieringen återspeglas på ett korrekt sätt i resultaten av företagets interna modell bör företagen avgöra om en ändring av den interna modellen behövs enligt styrdokumentet för ändring av interna modeller. Företagen bör till tillsynsmyndigheterna rapportera alla senare mindre förändringar som en del av kvartalsrapporteringen för mindre ändringar. Företagen bör till tillsynsmyndigheterna lämna en ansökan om godkännande av ändringar som klassificeras som betydande enligt styrdokumentet för ändring av interna modeller.

text: Riktlinje 16 – Löpande utvärdering: åtgärder för tillsynsmyndigheterna när det gäller interna modeller

text: 1.34. Tillsynsmyndigheterna bör fastställa rutiner för att granska informationen från företagen beträffande eventuella ändringar av en intern modells löpande förmåga att tillhandahålla resultat som korrekt återspeglar diversifieringen mellan eller bland de relevanta separata fonderna och den resterande delen av det företag på vilket modellen tillämpas.

text: Riktlinje 17 – Rapportering av SCR uppdelat på riskmoduler för företag med separata fonder eller matchningsjusteringsportföljer

text: 1.35. Vid beräkningen av SCR uppdelat på riskmoduler i samband med rapporteringen i enlighet med artikel 311.2 a i genomförandeåtgärderna och

text: offentliggörande i enlighet med artikel 297.2 b i genomförandeåtgärderna bör företag som använder standardformeln identifiera effekterna av ickediversifiering. För detta ändamål bör företagen efter riskmoduler dela upp skillnaden mellan summan av teoretiska SCR som beräknats i enlighet med artikel 217 i genomförandeåtgärderna och SCR i företaget som om det inte fanns någon förlust av diversifiering. Vid beräkningen av denna skillnad kan företagen välja en av de förenklingar som anges i den tekniska bilagan. Den metod som används bör tillämpas konsekvent över tiden.

text: Efterlevnads- och rapporteringsregler

text: 1.36. Det här dokumentet innehåller riktlinjer som utfärdats enligt artikel 16 i Eiopaförordningen. I enlighet med artikel 16.3 i Eiopa-förordningen ska behöriga myndigheter och finansinstitut med alla tillgängliga medel söka följa riktlinjerna och rekommendationerna. 1.37. Behöriga myndigheter som följer eller avser att följa dessa riktlinjer bör införliva dem i sitt rättsliga ramverk eller sin tillsynsram på ett lämpligt sätt. 1.38. De behöriga myndigheterna ska bekräfta för Eiopa huruvida de följer eller avser att följa dessa riktlinjer och ange orsaker till bristande efterlevnad inom två månader efter utfärdandet av de översatta versionerna. 1.39. Om inget svar ges inom denna tidsfrist kommer de behöriga myndigheterna inte att anses uppfylla kraven på rapportering och kommer att rapporteras i enlighet med detta.

text: Slutlig bestämmelse om granskning

text: 1.40. Dessa riktlinjer granskas av Eiopa.

text: Teknisk bilaga – Förenklingar för beräkning av SCR, som om det inte fanns någon förlust av diversifiering (riktlinje 17)

text: Förenkling 1 (direkt summering på undergruppnivå)

text: 1.41. SCR beräknas som om det inte fanns någon förlust av diversifiering enligt följande: (a) För varje undergrupp för teckningsrisk vid livförsäkring, skadeförsäkring, sjukförsäkring, marknads- och motpartsriskmoduler, beräknas (brutto)kapitalkravet på den enhet som summan av (brutto)kapitalkraven i alla separata fonder och den resterande delen, (b) enhetens kapitalkostnader för teckningsrisk vid livförsäkring, skadeförsäkring, sjukförsäkring, marknads- och motpartsriskmoduler beräknas genom att addera resultaten i undergruppen som bestämts ovan med hjälp av de relevanta korrelationsmatriserna, (c) enhetens kapitalkrav för operativ risk och immateriella tillgångar beräknas som summan av kapitalkraven i alla separata fonder och den resterande delen, (d) justeringen för försäkringstekniska avsättningars och uppskjutna skatters förlusttäckningskapacitet beräknas som summan av dessa justeringar i alla separata fonder och den resterande delen, (e) SCR beräknas som om det inte fanns någon förlust av diversifiering med hjälp av den vanliga SCR-formeln (enligt definitionen i artikel 103 i Solvens II-direktivet) och med beaktande av alla belopp som beräknats ovan.

text: Förenkling 2 (direkt summering på modulnivå)

text: 1.42. SCR beräknas som om det inte fanns någon förlust av diversifiering enligt följande: (a) för varje modul för teckningsrisk vid livförsäkring, skadeförsäkring, sjukförsäkring, marknads- och motpartsriskmoduler, beräknas (brutto)kapitalkravet på den enhet som summan av de (brutto)kapitalkrav i alla separata fonder och den återstående delen, (b) enhetens kapitalkrav för operativ risk och immateriella tillgångar beräknas som summan av kapitalkraven i alla separata fonder och den resterande delen. (c) justeringen för försäkringstekniska avsättningars och uppskjutna skatters förlusttäckningskapacitet beräknas som summan av dessa justeringar i alla separata fonder och den resterande delen. (d) SCR beräknas som om det inte fanns någon förlust av diversifiering med hjälp avden vanliga SCR-formeln (enligt definitionen i artikel 103 i Solvens II-direktivet) och med beaktande av alla belopp som beräknats ovan.

type: vagledning

utgivare: eiopa