text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1131 av den 14 juni 2017

text: om penningmarknadsfonder (EUT L 169, 30.6.2017, s. 8).

text: - effekter på penningmarknadsfondens portfölj eller nettotillgångsvärde, - effekter på minimibeloppet i likvida tillgångar som förfaller dagligen eller på veckobasis, så som avses i artikel 24.1

text: c

text: h

text: och artikel 25.1

text: c

text: e

text: i förordningen om penningmarknadsfonder, - effekter på penningmarknadsfondens förvaltares förmåga att tillgodose investerarnas begäran om inlösen, - effekter på skillnaden mellan det fasta nettotillgångsvärdet per andel eller aktie och nettotillgångsvärdet per andel eller aktie (så som uttryckligen nämns i

text: artikel 28.2 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder när det gäller penningmarknadsfonder med fast nettotillgångsvärde och penningmarknadsfonder med lågvolatilt nettotillgångsvärde), - effekter på förvaltarens förmåga att följa de olika diversifieringsreglerna enligt vad som anges närmare i

text: artikel 17 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder.

text: - skillnaden mellan bästa köppris och bästa säljpris (bid-ask spread), - handelsvolymerna, - tillgångarnas löptidsprofil, - antalet motparter som är aktiva på andrahandsmarknaden. Detta skulle återspegla att bristande likviditet för tillgångar kan bero på problem som har med andrahandsmarknaderna att göra, men att det också kan röra sig om tillgångens löptid.

text: - nedgradering eller fallissemang för vissa av portföljens värdepapperspositioner, som var och en representerar relevanta exponeringar i penningmarknadsfondens portfölj, - fallissemang för den största positionen i portföljen i kombination med nedgraderade kreditbetyg för tillgångarna i portföljen, - parallella ändringar av kreditspreadar på en viss nivå för alla tillgångar som innehas i portföljen.

text: i. En höjd nivå av kortsiktiga räntor, där enmånads- och tremånadersräntorna på statsobligationer går upp samtidigt och man förutsätter en viss inlösenssats. ii. En gradvis ökning av de långa räntorna för statsobligationer. iii. En parallell och/eller icke-parallell ändring av räntekurvan som skulle ändra den korta, medellånga och långa räntan. iv. Förändringar av växelkursen (basvaluta kontra andra valutor).

text: Diskonteringsfaktorn kalibreras med hjälp av bid-ask-spreaden.

text: 𝐑𝐚𝐩𝐩𝐨𝐫𝐭𝐞𝐫𝐚𝐭 𝐧𝐞𝐭𝐭𝐨𝐭𝐢𝐥𝐥𝐠å𝐧𝐠𝐬𝐯ä𝐫𝐝𝐞– 𝐒𝐭𝐫𝐞𝐬𝐬𝐚𝐭 𝐧𝐞𝐭𝐭𝐨𝐭𝐢𝐥𝐥𝐠å𝐧𝐠𝐬𝐯ä𝐫𝐝𝐞 𝐄𝐟𝐟𝐞𝐤𝐭𝐞𝐧 𝐚𝐯 𝐤𝐫𝐞𝐝𝐢𝐭𝐫𝐢𝐬𝐤 (%) = 𝐑𝐚𝐩𝐩𝐨𝐫𝐭𝐞𝐫𝐚𝐭 𝐧𝐞𝐭𝐭𝐨𝐭𝐢𝐥𝐥𝐠å𝐧𝐠𝐬𝐯ä𝐫𝐝𝐞

text: 𝐄𝐟𝐟𝐞𝐤𝐭𝐞𝐧 𝐚𝐯 𝐤𝐨𝐧𝐜𝐞𝐧𝐭𝐫𝐚𝐭𝐢𝐨𝐧𝐬𝐫𝐢𝐬𝐤 (%) 𝐑𝐚𝐩𝐩𝐨𝐫𝐭𝐞𝐫𝐚𝐭 𝐧𝐞𝐭𝐭𝐨𝐭𝐢𝐥𝐥𝐠å𝐧𝐠𝐬𝐯ä𝐫𝐝𝐞– 𝐒𝐭𝐫𝐞𝐬𝐬𝐚𝐭 𝐧𝐞𝐭𝐭𝐨𝐭𝐢𝐥𝐥𝐠å𝐧𝐠𝐬𝐯ä𝐫𝐝𝐞 = 𝐑𝐚𝐩𝐩𝐨𝐫𝐭𝐞𝐫𝐚𝐭 𝐧𝐞𝐭𝐭𝐨𝐭𝐢𝐥𝐥𝐠å𝐧𝐠𝐬𝐯ä𝐫𝐝𝐞

text: 𝐑𝐚𝐩𝐩𝐨𝐫𝐭𝐞𝐫𝐚𝐭 𝐧𝐞𝐭𝐭𝐨𝐭𝐢𝐥𝐥𝐠å𝐧𝐠𝐬𝐯ä𝐫𝐝𝐞– 𝐒𝐭𝐫𝐞𝐬𝐬𝐚𝐭 𝐧𝐞𝐭𝐭𝐨𝐭𝐢𝐥𝐥𝐠å𝐧𝐠𝐬𝐯ä𝐫𝐝𝐞 𝐄𝐟𝐟𝐞𝐤𝐭𝐞𝐧 𝐚𝐯 𝐫𝐢𝐬𝐤𝐟𝐚𝐤𝐭𝐨𝐫𝐧 (%) = 𝐑𝐚𝐩𝐩𝐨𝐫𝐭𝐞𝐫𝐚𝐭 𝐧𝐞𝐭𝐭𝐨𝐭𝐢𝐥𝐥𝐠å𝐧𝐠𝐬𝐯ä𝐫𝐝𝐞

text: För definitionen, se Riktlinjer om rapporteringskrav enligt artiklarna 3.3 d och 24.1, 24.2 och 24.4 i AIFM-direktivet

text: Tillgångar som avses i

text: artikel 17.7 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder som är höglikvida och kan lösas in och 24 (e) 1 avvecklas inom en arbetsdag och vars återstående löptid är upp till 190 dagar. Kontanta medel som kan tas ut med fem arbetsdagars varsel utan 24 (e) straffavgift. 25 (d) 24 (e) Tillgångar som förfaller på veckobasis 25 (d) Omvända återköpsavtal som kan sägas upp med fem arbetsdagars 24 (e) varsel 25 (d)

text: Tillgångar som avses i

text: artikel 17.7 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder som kan lösas in och avvecklas inom en 17(7) 1,2 arbetsvecka. Penningmarknadsinstrument alternativt andelar eller aktier i andra 24 (e) penningmarknadsfonder som kan lösas in och avvecklas inom fem 1,2 25 (e) arbetsdagar. Godtagbara värdepapperiseringar och tillgångsbaserade certifikat 9(1)(b) 1

text: • Likvida tillgångar på veckobasis klassificeras i två buckets (bucket 1 respektive 2) med utgångspunkt i deras kategori och kreditkvalitet. CQS är en förkortning för

text: Penningmarknadsinstrument utfärdade eller garanterade antingen separat eller tillsammans av unionen, nationella, regionala och lokala myndigheter i medlemsstaterna eller deras centralbanker, Europeiska centralbanken, Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden, Europeiska stabilitetsmekanismen, Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, en central myndighet eller en centralbank i ett tredjeland, Internationella valutafonden, Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling, Europarådets utvecklingsbank, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Banken för internationell betalningsutjämning eller något annat behörigt internationellt finansinstitut eller en behörig organisation som en eller fler a medlemsstater är anslutna till.

text: kreditkvalitetssteg (Credit Quality Steps) i den mening som avses i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2016/1799

text: . • Summan av vägda likvida tillgångar på veckobasis uttrycks i procentandel av inlösenschock. Om en fond exempelvis drabbas av en inlösenschock på 30 procent med 20 procent likvida tillgångar av bucket 1 och 45 procent av totala likvida tillgångar på veckobasis (bucket 1 och 2) bör förvaltaren rapportera förhållandet (likvida tillgångar på veckobasis)/(utflöden på veckobasis) som följande resultat: o 20 %/30 % = 67 % (bucket 1); och o 45 %/30 % = 150 % (bucket 1 och 2). • Det är viktigt att observera att likviditeten av varje tillgångsklass alltid bör kontrolleras på ett lämpligt sätt. Vid tvivel beträffande likviditeten av något värdepapper bör förvaltare av penningmarknadsfonder inte räkna in det i de likvida tillgångarna på veckobasis. Kalibreringen anges i avsnitt 5 i riktlinjerna.

text: 𝐋𝐢𝐤𝐯𝐢𝐝𝐚 𝐭𝐢𝐥𝐥𝐠å𝐧𝐠𝐚𝐫 𝐩å 𝐯𝐞𝐜𝐤𝐨𝐛𝐚𝐬𝐢𝐬 𝐑𝐞𝐬𝐮𝐥𝐭𝐚𝐭 (%) = 𝐁𝐞𝐥𝐨𝐩𝐩 𝐢𝐧𝐯𝐞𝐬𝐭𝐞𝐫𝐚𝐭 𝐚𝐯 𝐝𝐞 𝐭𝐯å 𝐬𝐭ö𝐫𝐬𝐭𝐚 𝐢𝐧𝐯𝐞𝐬𝐭𝐞𝐫𝐚𝐫𝐧𝐚 Anm.: Kalibreringen anges i avsnitt 5 i riktlinjerna.

text: Marknadschock • Växelkurs • EUR/USD osv.

text: • Ränta • Swapränta • Kredit • Avkastningar/spreadar på • Spread mellan olika index till statsobligationer vilka räntorna för portföljens • Avkastningar/spreadar på värdepapper är knutna företagsobligationer • Inlösennivå • % av utflöden

text: • Tillgångslikviditet • Bid-ask spread (diskonteringsfaktor) • % nettotillgångsvärde

text: • Likvida tillgångar på veckobasis/utflöden Memo • % av utflöden

text: Förordningen om penningmarknadsfonder Likviditet Typiska tillgångar Godtagbara tillgångar Stressade Parametrar

text: - Bankcertifikat Ja Tabell 3 - Företagscertifikat Ja Tabell 3 (a) Penningmarknadsinstrument - Statsobligationer, statsskuldväxlar och kommunala Ja Tabell 1,2 skuldväxlar - Företagsobligationer Ja Tabell 3 (b) Godtagbara värdepapperiseringar och - Godtagbara värdepapperiseringar Ja Tabell 3 tillgångsbaserade certifikat - Tillgångsbaserade certifikat Ja Tabell 3 (c) Insättningar hos kreditinstitut - Insättningar varav tidsbegränsade insättningar Nej - Finansiella derivatinstrument som omsätts på en Nej reglerad marknad (d) Finansiella derivatinstrument - Finansiella derivatinstrument som omsätts på en Nej OTC-marknad (e) Återköpsavtal - Repor Nej (f) Omvända återköpsavtal - Omvända repor Nej Extrapolering av (g) Andelar eller aktier i andra resultaten på aktier - Aktier emitterade av andra penningmarknadsfonder Ja penningmarknadsfonder emitterade av andra penningmarknadsfonder

text: Tabell 1 Tabell 2

text: Likviditetsdiskonteringsfaktor – Statsobligationer Likviditetsdiskonteringsfaktor – Statsobligationer uppdelade efter uppdelade efter kvarstående löptid – Referensländer (i %) betyg och kvarstående löptid (i %)

text: mån 6 mån 1 år 1,5 år 2 år 3 mån 6 mån 1 år 1,5 år 2 år

text: DE 0,13 0,21 0,36 0,47 0,58 AAA 0,16 0,30 0,54 0,68 0,82 ES 0,36 0,50 0,86 1,04 1,23 AA 0,16 0,32 0,68 0,85 1,03 FR 0,14 0,32 0,68 0,85 1,03 A 0,36 0,50 0,86 1,04 1,23 IT 0,24 0,47 0,76 0,93 1,10 BBB 0,36 0,50 0,86 1,04 1,23

text: Lägre än BBB eller

text: NL 0,19 0,40 0,72 0,89 1,07 betyg saknas 0,47 0,64 1,12 1,36 1,60

text: Tabell 3

text: Likviditetsdiskonteringsfaktor – Företagsobligationer uppdelade efter betyg och kvarstående löptid

text: ≤ 1 år > 1 år

text: AAA 0,80 1,08 AA 0,89 1,38 A 1,33 1,57 BBB 1,33 1,57

text: Lägre än BBB eller betyg

text: saknas 1,72 2,04

text: Förordningen om Kredit Kredit penningmarknadsfonder Typiska tillgångar (kreditspreadar) (2 huvudmotparter) Godtagbara tillgångar Stressade Parametrar Stressade Parametrar

text: - Bankcertifikat Ja Tabell 5 Ja Tabell 6 - Företagscertifikat Ja Tabell 5 Ja Tabell 6 (a) Penningmarknadsinstrument - Statsobligationer, statsskuldväxlar Ja Tabell 4 Ja Tabell 6 och kommunala skuldväxlar - Företagsobligationer Ja Tabell 5 Ja Tabell 6 (b) Godtagbara - Godtagbara värdepapperiseringar Ja Tabell 5 Ja Tabell 6 värdepapperiseringar och - Tillgångsbaserade certifikat Ja Tabell 5 Ja Tabell 6 tillgångsbaserade certifikat - Insättningar varav tidsbegränsade (c) Insättningar hos kreditinstitut Nej Nej insättningar - Finansiella derivatinstrument som Nej Nej omsätts på en reglerad marknad (d) Finansiella derivatinstrument - Finansiella derivatinstrument som Nej Nej omsätts på en OTC-marknad (e) Återköpsavtal - Repor Nej Nej (f) Omvända återköpsavtal - Omvända repor Nej Nej Extrapolering av Extrapolering av (g) Andelar eller aktier i andra - Aktier emitterade av andra resultaten på aktier resultaten på aktier Ja Ja penningmarknadsfonder penningmarknadsfonder emitterade av andra emitterade av andra penningmarknadsfonder penningmarknadsfonder

text: Tabell 4: Chocker som påverkar kreditspreadar för statsobligationer

text: Kreditspread uppdelad efter kvarstående löptid – Statsobligationer (absoluta förändringar – baspunkter)

text: Geografiskt område Land 3 mån 6 mån 1 år 2 år

text: EU Österrike 31 39 48 61 EU Belgien 42 47 50 63 EU Bulgarien 60 87 90 115 EU Kroatien 29 31 51 66 EU Cypern 75 87 90 115 EU Tjeckien 57 75 89 113 EU Danmark 32 40 56 56 EU Finland 30 38 47 59 EU Frankrike 17 23 23 24 EU Tyskland 6 11 12 17 EU Grekland 75 87 90 115 EU Ungern 71 82 82 108 EU Irland 49 54 60 75 EU Italien 61 71 71 92 EU Lettland 39 41 48 55 EU Litauen 46 49 58 65 EU Luxemburg 6 11 12 17 EU Malta 47 51 60 67 EU Nederländerna 11 12 17 21 EU Polen 64 70 70 97 EU Portugal 65 84 84 98 EU Rumänien 43 53 54 76 EU Slovakien 44 47 55 63 EU Slovenien 18 18 18 20 EU Spanien 55 60 72 72 EU Sverige 33 39 54 56 EA (vägda genomsnittsvärden) EA (vägda genomsnittsvärden) 28 35 37 46 EU (vägda genomsnittsvärden) EU (vägda genomsnittsvärden) 32 38 41 51 Utvecklade ekonomier Storbritannien 14 14 16 16 Utvecklade ekonomier Schweiz 40 43 43 43 Utvecklade ekonomier Norge 35 44 44 56 Utvecklade ekonomier Förenta staterna 8 9 9 18 Utvecklade ekonomier Japan 26 32 66 66 Utvecklade ekonomier Utvecklade ekonomier 29 33 42 45

text: utanför EU och USA

text: Framväxande marknader 73 101 162 200

text: Tabell 5: Chocker som påverkar kreditspreadar för företagsobligationer och tillgångsbaserade värdepapper (oavsett löptid)

text: Kreditspreadar för företag (absoluta förändringar – baspunkter)

text: Kreditbetyg Icke-finansiella Finansiella, täckta Finansiella ABS

text: AA 145 121 158 143 A 175 133 181 152 BBB 245 240 307 213 BB 292 251 366 276 B 372 312 414 276 451 348 462 276

text: Tabell 6: Förlust vid fallissemang

text: Förlust vid fallissemang (%)

text: Icke-efterställd exponering 45 Efterställd exponering 75

text: IR Förordningen om penningmarknadsfonder Typiska tillgångar (Ränteswap) Godtagbara tillgångar Stressade Parametrar

text: - Bankcertifikat Ja Tabell 6, 7 - Företagscertifikat Ja Tabell 6, 7 (a) Penningmarknadsinstrument - Statsobligationer, statsskuldväxlar och kommunala Ja Tabell 6, 7 skuldväxlar - Företagsobligationer Ja Tabell 6, 7 (b) Godtagbara värdepapperiseringar och - Godtagbara värdepapperiseringar Ja Tabell 6, 7 tillgångsbaserade certifikat - Tillgångsbaserade certifikat Ja Tabell 6, 7 (c) Insättningar hos kreditinstitut - Insättningar varav tidsbegränsade insättningar Ja Tabell 6, 7 - Finansiella derivatinstrument som omsätts på en Ja Tabell 6, 7 reglerad marknad (d) Finansiella derivatinstrument - Finansiella derivatinstrument som omsätts på en Ja Tabell 6, 7 OTC-marknad (e) Återköpsavtal - Repor Nej (f) Omvända återköpsavtal - Omvända repor Ja Tabell 6, 7 Extrapolering av (g) Andelar eller aktier i andra resultaten på aktier - Aktier emitterade av andra penningmarknadsfonder Ja penningmarknadsfonder emitterade av andra penningmarknadsfonder

text: Tabell 6: Chocker som påverkar swappräntor

text: Ränteavkastningschocker absoluta förändringar (baspunkter)

text: Geografiskt område Land Beskrivning 1 mån 3 mån 6 mån 1 år 2 år

text: EU Euroområdet Ränteswapp på EUR (euro) 34 34 45 56 68 EU Bulgarien Ränteswapp på BGN (bulgarisk lev) 34 34 45 56 68 EU Kroatien Ränteswapp på HRK (kroatisk kuna) 34 34 45 56 68 EU Tjeckien Ränteswapp på CZK (tjeckisk krona) 34 34 45 56 68 EU Danmark Ränteswapp på DKK (dansk krona) 34 34 45 56 68 EU Ungern Ränteswapp på HUF (ungersk forint) 51 51 62 73 85 EU Polen Ränteswapp på PLN (polsk zloty) 34 36 47 58 70 EU Rumänien Ränteswapp på RON (rumänsk leu) 43 54 65 77 88 EU Sverige Ränteswapp på SEK (svensk krona) 25 25 28 32 49 Övriga Europa Storbritannien Ränteswapp på GBP (brittiskt pund) 43 43 57 71 85 Övriga Europa Norge Ränteswapp på NOK (norsk krona) 26 26 33 41 52 Övriga Europa Schweiz Ränteswapp på CHF (schweizisk franc) 17 22 27 31 45

text: Övriga Europa Turkiet Ränteswapp på TRY (turkisk lira) 22 33 88 143 191 Nordamerika Kanada Ränteswapp på CAD (kanadensisk dollar) 37 37 49 62 74 Nordamerika Förenta staterna Ränteswapp på USD (US-dollar) 49 49 67 86 97 Australien och Stilla havet Australien Ränteswapp på AUD (australisk dollar) 24 29 46 64 75 Syd- och Centralamerika Chile Ränteswapp på CLP (chilensk peso) 86 87 98 109 117 Syd- och Centralamerika Colombia Ränteswapp på COP (colombiansk peso) 58 58 78 99 115 Syd- och Centralamerika Mexiko Ränteswapp på MXN (mexikansk peso) 88 88 95 102 114 Asien Kina Ränteswapp på CNY (kinesisk yuan) 18 18 19 21 26 Asien Hongkong Ränteswapp på HKD (Hongkongdollar) 46 46 60 74 92 Asien Japan Ränteswapp på JPY (japansk yen) 10 10 12 15 19 Asien Malaysia Ränteswapp på MYR (malaysisk ringgit) 23 30 39 47 60 Asien Singapore Ränteswapp på SGD (singaporiansk dollar) 30 30 49 69 78 Afrika Sydafrika Ränteswapp på ZAR (sydafrikansk rand) 34 34 37 41 68

text: Tabell 7: Chocker som påverkar swappräntor (standardvärden för länder som inte ingår i tabell 6)

text: Geografiskt område Beskrivning 1 mån 3 mån 6 mån 1 år 2 år

text: EU Standardvärde för länder som inte ingår i tabell 6 36 37 48 58 70 Övriga utvecklade ekonomier Standardvärde för länder som inte ingår i tabell 6 30 31 41 51 62 Andra tillväxtmarknader Standardvärde för länder som inte ingår i tabell 6 46 48 63 79 96

text: Förordningen om FX FX penningmarknadsfonder Typiska tillgångar (Uppvärdering av EUR) (Nedvärdering av EUR) Godtagbara tillgångar Stressade Parametrar Stressade Parametrar

text: - Bankcertifikat Ja Tabell 8 Ja Tabell 9 - Företagscertifikat Ja Tabell 8 Ja Tabell 9 (a) Penningmarknadsinstrument - Statsobligationer, statsskuldväxlar Ja Tabell 8 Ja Tabell 9 och kommunala skuldväxlar - Företagsobligationer Ja Tabell 8 Ja Tabell 9 (b) Godtagbara värdepapperiseringar - Godtagbara värdepapperiseringar Ja Tabell 8 Ja Tabell 9 och tillgångsbaserade certifikat - Tillgångsbaserade certifikat Ja Tabell 8 Ja Tabell 9 - Insättningar varav tidsbegränsade (c) (c) Insättningar hos kreditinstitut Ja Tabell 8 Ja Tabell 9 insättningar - Finansiella derivatinstrument som Ja Tabell 8 Ja Tabell 9 omsätts på en reglerad marknad (d) Finansiella derivatinstrument - Finansiella derivatinstrument som Ja Tabell 8 Ja Tabell 9 omsätts på en OTC-marknad (e) Återköpsavtal - Repor Nej Nej (f) Omvända återköpsavtal - Omvända repor Ja Tabell 8 Ja Tabell 9 Extrapolering av Extrapolering av (g) Andelar eller aktier i andra - Aktier emitterade av andra resultaten på aktier resultaten på aktier Ja Ja penningmarknadsfonder penningmarknadsfonder emitterade av andra emitterade av andra penningmarknadsfonder penningmarknadsfonder

text: Tabell 8. Växelkurschocker (uppvärdering av EUR mot USD) relativa förändringar (%) Geografiskt område Beskrivning Namn på valutakursen Chock

text: EU EURCZK står för 1 EUR per x CZK (tjeckisk krona) EURCZK 10,0 EU EURHUF står för 1 EUR per x HUF (ungersk forint) EURHUF 15,3 EU EURPLN står för 1 EUR per x PLN (polsk zloty) EURPLN 14,0 EU EURRON står för 1 EUR per x RON (rumänsk leu) EURRON 9,9 EU EURSEK står för 1 EUR per x SEK (svensk krona) EURSEK 12,7 Övriga Europa EURRSD står för 1 EUR per x RSD (serbisk dinar) EURRSD 9,9 Övriga Europa EURNOK står för 1 EUR per x NOK (norsk krona) EURNOK 13,2 Övriga Europa EURGBP står för 1 EUR per x GBP (brittiskt pund) EURGBP 12,3 Övriga Europa EURCHF står för 1 EUR per x CHF (schweizisk franc) EURCHF 8,4 Övriga Europa EURTRY står för 1 EUR per x TRY (turkisk lira) EURTRY 27,9 Nordamerika USDCAD står för 1 USD per x CAD (kanadensisk dollar) USDCAD -15,0 Nordamerika EURUSD står för 1 EUR per x USD (amerikansk dollar) EURUSD 12,8 Australien och Stilla havet AUDUSD står för 1 AUD per x USD (australiensisk dollar) AUDUSD 18,9 Australien och Stilla havet NZDUSD står för 1 NZD per x USD (nyzeeländsk dollar) NZDUSD 20,5 Syd- och Centralamerika USDARS står för 1 USD per x ARS (argentinsk peso) USDARS -8,3 Syd- och Centralamerika USDBRL står för 1 USD per x BRL (brasiliansk real) USDBRL -21,1 Syd- och Centralamerika USDMXN står för 1 USD per x MXN (mexikansk peso) USDMXN -16,0 Asien USDCNY står för 1 USD per x CNY (kinesisk yuan) USDCNY -3,8 Asien USDHKD står för 1 USD per x HKD (Hongkongdollar) USDHKD -0,47 Asien USDINR står för 1 USD per x INR (indisk rupie) USDINR -7,1 Asien USDJPY står för 1 USD per x JPY (japansk yen) USDJPY -11,6 Asien USDKRW står för 1 USD per x KRW (sydkoreansk won) USDKRW -14,0 Asien USDMYR står för 1 USD per x MYR (malaysisk ringgit) USDMYR -7,2 Asien USDSGD står för 1 USD per x SGD (singaporiansk dollar) USDSGD -6,1 Asien USDTHB står för 1 USD per x THB (thailändsk baht) USDTHB -5,8 Afrika USDZAR står för 1 USD per x ZAR (sydafrikansk rand) USDZAR -18,3

text: Tabell 9. Växelkurschocker (nedvärdering av EUR mot USD)

text: relativa förändringar (%)

text: Geografiskt område Beskrivning Namn på valutakursen Chock

text: EU EURCZK står för 1 EUR per x CZK (tjeckisk krona) EURCZK -9,5 EU EURHUF står för 1 EUR per x HUF (ungersk forint) EURHUF -14,0 EU EURPLN står för 1 EUR per x PLN (polsk zloty) EURPLN -12,2 EU EURRON står för 1 EUR per x RON (rumänsk leu) EURRON -7,5 EU EURSEK står för 1 EUR per x SEK (svensk krona) EURSEK -11,1 Övriga Europa EURRSD står för 1 EUR per x RSD (serbisk dinar) EURRSD -10,3 Övriga Europa EURNOK står för 1 EUR per x NOK (norsk krona) EURNOK -15,1 Övriga Europa EURGBP står för 1 EUR per x GBP (brittiskt pund) EURGBP -15,3 Övriga Europa EURCHF står för 1 EUR per x CHF (schweizisk franc) EURCHF -8,8 Övriga Europa EURTRY står för 1 EUR per x TRY (turkisk lira) EURTRY -23,3 Nordamerika USDCAD står för 1 USD per x CAD (kanadensisk dollar) USDCAD 20,0 Nordamerika EURUSD står för 1 EUR per x USD (amerikansk dollar) EURUSD -17,1 Australien och Stilla havet AUDUSD står för 1 AUD per x USD (australiensisk dollar) AUDUSD -21,0 Australien och Stilla havet NZDUSD står för 1 NZD per x USD (nyzeeländsk dollar) NZDUSD -22,8 Syd- och Centralamerika USDARS står för 1 USD per x ARS (argentinsk peso) USDARS 27,7 Syd- och Centralamerika USDBRL står för 1 USD per x BRL (brasiliansk real) USDBRL 27,7 Syd- och Centralamerika USDMXN står för 1 USD per x MXN (mexikansk peso) USDMXN 21,5 Asien USDCNY står för 1 USD per x CNY (kinesisk yuan) USDCNY 3,7 Asien USDHKD står för 1 USD per x HKD (Hongkongdollar) USDHKD 0,7 Asien USDINR står för 1 USD per x INR (indisk rupie) USDINR 10,4 Asien USDJPY står för 1 USD per x JPY (japansk yen) USDJPY 13,3 Asien USDKRW står för 1 USD per x KRW (sydkoreansk won) USDKRW 14,9 Asien USDMYR står för 1 USD per x MYR (malaysisk ringgit) USDMYR 9,0 Asien USDSGD står för 1 USD per x SGD (singaporiansk dollar) USDSGD 6,9 Asien USDTHB står för 1 USD per x THB (thailändsk baht) USDTHB 6,2 Afrika USDZAR står för 1 USD per x ZAR (sydafrikansk rand) USDZAR 22,2

text: - Bankcertifikat Ja Tabell 6, 7 - Företagscertifikat Ja Tabell 6, 7 (a) Penningmarknadsinstrument - Statsobligationer, statsskuldväxlar och kommunala Ja Tabell 6, 7 skuldväxlar - Företagsobligationer Ja Tabell 6, 7 (b) Godtagbara värdepapperiseringar och - Godtagbara värdepapperiseringar Ja Tabell 6, 7 tillgångsbaserade certifikat - Tillgångsbaserade certifikat Ja Tabell 6, 7 (c) Insättningar hos kreditinstitut - Insättningar varav tidsbegränsade insättningar Ja Tabell 6, 7 - Finansiella derivatinstrument som omsätts på en Ja Tabell 6, 7 reglerad marknad (d) Finansiella derivatinstrument - Finansiella derivatinstrument som omsätts på en Ja Tabell 6, 7 OTC-marknad (e) Återköpsavtal - Repor Nej (f) (f) Omvända återköpsavtal - Omvända repor Ja Tabell 6, 7 Extrapolering av (g) Andelar eller aktier i andra resultaten på aktier - Aktier emitterade av andra penningmarknadsfonder Ja penningmarknadsfonder emitterade av andra penningmarknadsfonder

text: Inlösen Förordningen om Inlösen Inlösen (likviditetsstresstest på penningmarknadsfonder Typiska tillgångar (omvänt likviditetsstresstest) (2 huvudinvesterare) veckobasis) Godtagbara tillgångar Stressade Parametrar Stressade Parametrar Stressade Parametrar

text: (a) Penningmarknadsinstrument - Bankcertifikat Ja Självutvärdering Ja Tabell 10, 11 Ja Tabell 10

text: - Företagscertifikat Ja Självutvärdering Ja Tabell 10, 11 Ja Tabell 10 - Statsobligationer, statsskuldväxlar och Ja Självutvärdering Ja Tabell 10, 11 Ja Tabell 10 kommunala skuldväxlar - Företagsobligationer Ja Självutvärdering Ja Tabell 10, 11 Ja Tabell 10 (b) Godtagbara - Godtagbara Ja Självutvärdering Ja Tabell 10, 11 Ja Tabell 10 värdepapperiseringar och värdepapperiseringar tillgångsbaserade certifikat - Tillgångsbaserade certifikat Ja Självutvärdering Ja Tabell 10, 11 Ja Tabell 10 - Insättningar varav (c) Insättningar hos kreditinstitut Ja Självutvärdering Ja Tabell 10, 11 Ja Tabell 10 tidsbegränsade insättningar - Finansiella derivatinstrument som omsätts på en reglerad Ja Självutvärdering Ja Tabell 10, 11 Ja Tabell 10 marknad (d) Finansiella derivatinstrument - Finansiella derivatinstrument som omsätts på en OTC- Ja Självutvärdering Ja Tabell 10, 11 Ja Tabell 10 marknad (e) Återköpsavtal - Repor Ja Självutvärdering Nej Tabell 10, 11 Nej Tabell 10 (f) Omvända återköpsavtal - Omvända repor Ja Självutvärdering Ja Tabell 10, 11 Ja Tabell 10 (g) Andelar eller aktier i andra - Aktier emitterade av andra Ja Självutvärdering Ja Tabell 10, 11 Ja Tabell 10 penningmarknadsfonder penningmarknadsfonder

text: Tabell 10 Tabell 11 Tillgångar Artikel CQS Nettoutflöden (%)

text: Tillgångar som avses i

text: artikel 17.7

text: [1] som är höglikvida och 24 (e) 1 Professionell investerare 40 kan lösas in och avvecklas inom en arbetsdag och vars kvarstående löptid är upp till 190 dagar 24 (e) Icke-professionell Kontanta medel som kan tas ut med fem arbetsdagars varsel 30 25 (d) investerare utan straffavgift Tillgångar som förfaller på veckobasis 24 (e)

text: (e) Omvända återköpsavtal som kan sägas upp med fem arbetsdagars varsel 25 (d)

text: x 100 % = Likvida tillgångar på veckobasis (bucket 1)

text: Penningmarknadsinstrument alternativt andelar eller aktier i 24 (e) andra penningmarknadsfonder som kan lösas in och avvecklas 1,2 25 (e) inom fem arbetsdagar

text: x 85 % = Likvida tillgångar på veckobasis (bucket 2)

text: Förordningen om penningmarknadsfonder Makro Typiska tillgångar Godtagbara tillgångar Stressade Parametrar

text: Tabellerna 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, - Bankcertifikat Ja 8, 10, 11

text: Tabellerna 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, - Företagscertifikat Ja 8, 10, 11 (a) Penningmarknadsinstrument - Statsobligationer, statsskuldväxlar och kommunala Tabellerna 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, Ja skuldväxlar 8, 10, 11

text: Tabellerna 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, - Företagsobligationer Ja 8, 10, 11

text: Tabellerna 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, - Godtagbara värdepapperiseringar Ja (b) Godtagbara värdepapperiseringar och 8, 10, 11

text: tillgångsbaserade certifikat Tabellerna 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, - Tillgångsbaserade certifikat Ja 8, 10, 11

text: Tabellerna 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, (c) Insättningar hos kreditinstitut - Insättningar varav tidsbegränsade insättningar Ja 8, 10, 11

text: - Finansiella derivatinstrument som omsätts på en Tabellerna 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, Ja reglerad marknad 8, 10, 11 (d) Finansiella derivatinstrument - Finansiella derivatinstrument som omsätts på en Tabellerna 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, Ja OTC-marknad 8, 10, 11

text: Tabellerna 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, (e) Återköpsavtal - Repor Nej 8, 10, 11

text: Tabellerna 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, (f) Omvända återköpsavtal - Omvända repor Ja 8, 10 ,11

text: (g) Andelar eller aktier i andra Tabellerna 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, - Aktier emitterade av andra penningmarknadsfonder Ja penningmarknadsfonder 8, 10, 11

text: ESMA ORDINARIE ANVÄNDNING

text: ESMA ORDINARIE ANVÄNDNING

text: ESMA ORDINARIE ANVÄNDNING

text: Exempel på inlösen baserat på en modell för investerarbeteende, i enlighet med uppdelningen av skulder efter investerarkategori. Detta innebär simulering av beteendet av varje investerartyp och ger en simulering som utgår från sammansättningen av penningmarknadsfondens skulder.

text: Exempel på klassificering av Rekordinlösen för denna investerare och simulering av investerartyp deras beteende (siffrorna som visas är inte verkliga): Investerartyp

text: Under en Under en Under en dag vecka månad Stor institution 25 % 75 % 100 % Koncernenhet 20 % 40 % 40 % (bank, försäkring, egenhandel) Investeringsfond 20 % 65 % 100 % Liten institution 10 % 25 % 40 % Private banking- 15 % 40 % 75 % nätverk Icke-professionell 5 % 10 % 20 % investerare med distributör A Icke-professionell 7 % 15 % 20 % investerare med distributör B

text: Stressade inlösen för denna investerarkategori

text: Stor institution 75 % Koncernenhet (bank, 0 % försäkring, egenhandel) (i överenskommelse med kapitalförvaltningsbolaget) Investeringsfond 65 % Liten institution 25 % Private banking-nätverk 40 % Icke-professionell 10 % investerare med distributör A Icke-professionell 15 % investerare med distributör B

text: För att bygga en simulering av detta slag behöver förvaltaren göra antaganden om beteendet för varje investerartyp, delvis baserat på historiska inlösen. I exemplet ovan har förvaltaren noterat att de ickeprofessionella investerare som investerade genom distributör A är historiskt långsammare med att sälja i händelse av svårigheter, men att de uppvisar samma beteende under en månad som ickeprofessionella investerare som investerade genom distributör B. Detta fiktiva exempel visar en möjlig klassificering som förvaltaren kan använda baserat på de uppgifter som finns om penningmarknadsfondens skulder och dess investerares beteende.

text: ESMA ORDINARIE ANVÄNDNING

text: i Lehman Brothers-händelsen med kalibrering av alla relevanta faktorer en månad före detta företags fallissemang. ii Ett scenario som innehåller en kombination av följande tre faktorer: i) en parallell förändring av räntan (x), ii) en förändring av kreditspread (y) och iii) en inlösensstress (z). iii Ett scenario som innehåller en kombination av följande tre faktorer: i) en parallell förändring av räntan (x), ii) en förändring av kreditspread (y) och iii) en inlösensstress (z). Variablerna x, y och z är då de värsta siffrorna/förändringarna som fonden upplevt, på oberoende basis, de senaste tolv månaderna.

amnesord:
Fund Management
Guidelines and Technical standards

title: Guidelines on stress test scenarios under the MMF Regulation

text: Riktlinjer

text: för stresstestscenarier reglerade av förordningen om penningmarknadsfonder

text: 1. Tillämpningsområde

text: Målgrupp

text: 1. Dessa riktlinjer gäller för behöriga myndigheter, penningmarknadsfonder och förvaltare av penningmarknadsfonder enligt definitionen i förordningen om penningmarknadsfonder . Tillämpningsområde

text: 2. Dessa riktlinjer gäller med avseende på artikel 28 i förordningen om penningmarknadsfonder och fastställer gemensamma referensparametrar för stresstestscenarier som ska ingå i stresstest genomförda av penningmarknadsfonder eller förvaltare av penningmarknadsfonder i enlighet med den artikeln. Ikraftträdande

text: 3. Dessa riktlinjer börjar gälla två månader efter det att de har offentliggjorts på Esmas webbplats på alla officiella EU-språk (när det gäller delarna i rött – övriga delar av dessa riktlinjer gäller redan från och med de datum som anges i artiklarna 44 och 47 i förordningen om penningmarknadsfonder).

text: 2. Syfte

text: 4. Syftet med dessa riktlinjer är att säkerställa en gemensam, enhetlig och konsekvent tillämpning av bestämmelserna i artikel 28 i förordningen om penningmarknadsfonder. I synnerhet, och enligt vad som anges närmare i artikel 28.7 i förordningen om penningmarknadsfonder, fastställs i riktlinjerna gemensamma referensparametrar för de stresstestscenarier som ska ingå i stresstesterna, med hänsyn till följande faktorer som anges i artikel 28.1 i förordningen om penningmarknadsfonder: a) Hypotetiska förändringar i likviditetsnivå för tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj. b) Hypotetiska förändringar i kreditrisknivån för tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj, däribland kredithändelser och betygshändelser. c) Hypotetiska förändringar av räntor och växelkurser. d) Hypotetiska inlösensnivåer. e) Hypotetisk ökning eller minskning av spreaden mellan olika index till vilka räntorna för portföljens värdepapper är knutna. f) f) Hypotetiska systemchocker på makronivå som påverkar ekonomin som helhet.

text: 5. I enlighet med artikel 28.7 i förordningen om penningmarknadsfonder kommer dessa riktlinjer att uppdateras minst varje år med hänsyn till den senaste tidens marknadsutveckling. Under 2022 uppdaterades i synnerhet avsnitt 5 i dessa riktlinjer för att tillhandahålla förvaltare av penningmarknadsfonder den nödvändiga informationen för att kunna fylla i respektive fält i rapportmallen som nämns i artikel 37 i förordningen om penningmarknadsfonder, i enlighet med kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2018/708

text: . Denna information inkluderar närmare beskrivningar av olika typer av stresstester enligt avsnitt 5 och kalibrering av dessa.

text: 3. Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: 3.1 Riktlinjernas status

text: 6. Enligt artikel 16.3 i Esmaförordningen ska de behöriga myndigheterna och finansmarknadsaktörerna med alla tillgängliga medel söka följa dessa riktlinjer.

text: 7. De behöriga myndigheter som berörs av riktlinjerna bör följa dem genom att införliva dem i sina nationella rättsliga ramar och/eller tillsynsregler utifrån vad som är lämpligt, även i fall där enskilda riktlinjer i dokumentet i första hand riktar sig till finansmarknadsaktörer. I detta fall ska de behöriga myndigheterna genom sin tillsyn se till att finansmarknadsaktörerna följer riktlinjerna.

text: 3.2 Rapporteringskrav

text: 8. Inom två månader efter det att riktlinjerna har offentliggjorts på Esmas webbplats på alla officiella EU-språk ska de behöriga myndigheter som omfattas av riktlinjerna anmäla till Esma om de i) följer, ii) inte följer men avser att följa eller iii) inte följ er och inte avser att följa riktlinjerna.

text: 9. Om riktlinjerna inte följs ska behöriga myndigheter också inom två månader efter det att riktlinjerna har offentliggjorts på Esmas webbplats på alla officiella EU-språk meddela Esma skälen till att de inte följer riktlinjerna.

text: 10. En mall för anmälan finns på Esmas webbplats. Så snart mallen har fyllts i ska den översändas till Esma.

text: 4. Riktlinjer för stresstestscenarier i enlighet med

text: artikel 28 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder (finansmarknadsaktörer är inte skyldiga att rapportera resultaten av stresstest beskrivna i avsnitt 4.1–4.7 nedan).

text: 4.1 Riktlinjer för vissa allmänna inslag i stresstestscenarierna för penningmarknadsfonder

text: Omfattningen av de föreslagna stresstestscenariernas effekter på penningmarknadsfonden

text: 11. I

text: artikel 28.1 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder krävs att det för varje penningmarknadsfond ska finnas ”stresstestningsrutiner som identifierar möjliga händelser eller framtida förändringar i de ekonomiska villkoren som kan få ogynnsamma effekter på penningmarknadsfonden”.

text: 12. Detta lämnar utrymme för tolkning av vad som exakt menas med ”effekter på penningmarknadsfonden”, såsom

text: 13. Formuleringen i

text: artikel 28.1 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder bör innefatta olika möjliga definitioner. I synnerhet bör de stresstestscenarier som avses i

text: artikel 28 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder testa effekterna av de olika faktorer som förtecknas i

text: artikel 28.1 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder på i) penningmarknadsfondens portfölj eller nettotillgångsvärde, och ii) penningmarknadsfondens likviditetsklass (liquidity bucket) och/eller penningmarknadsfondens förvaltares förmåga att tillgodose investerarnas begäran om inlösen. Denna breda tolkning är i linje med ramen för stresstester i direktivet om förvaltare av alternativa investeringsfonder, som innefattar båda betydelserna i artiklarna

text: 15.3 b

text: och

text: . Specifikationerna som ingår i följande avsnitt 4.2–4.7 gäller därför stresstestscenarier ur båda de aspekter som nämns ovan.

text: 14. När det gäller likviditet ska det noteras att likviditetsrisk kan uppkomma genom i) betydande inlösen, ii) försämrad likviditet för tillgångarna eller iii) en kombination av dessa båda. Historiska scenarier och hypotetiska scenarier

text: 15. När det gäller båda stresstestscenarierna angående i) penningmarknadsfondens portfölj eller nettotillgångsvärde, och ii) penningmarknadsfondens likviditetsklass och/eller penningmarknadsfondens förvaltares förmåga att tillgodose investerarnas begäran om inlösen, skulle förvaltarna kunna tillämpa de faktorer som anges närmare i avsnitt 4.2–4.7 med historiska och hypotetiska scenarier.

text: 16. Historiska scenarier återger parametrarna från tidigare händelser eller kriser och extrapolerar de effekter de skulle ha haft på penningmarknadsfondens nuvarande portfölj.

text: 17. När historiska scenarier används bör förvaltarna variera tidsfönstren för att kunna bearbeta flera scenarier och undvika att få stressresultat som i för hög grad beror på ett godtyckligt tidsfönster (t.ex. en period med låga räntor och en annan med högre). Som exempel hänvisar några allmänt använda scenarier till skräpobligationer 2001, subprime-lån 2007, den grekiska krisen 2009 och kraschen på den kinesiska aktiemarknaden 2015. Dessa scenarier kan innehålla oberoende eller korrelerade chocker beroende på modellen.

text: 18. Hypotetiska scenarier syftar till att förutse en viss händelse eller kris genom att sätta upp dess parametrar och förutse dess effekter på penningmarknadsfonden. Exempel på hypotetiska scenarier är de som bygger på ekonomiska och finansiella chocker, risker för ett land eller för näringslivet (t.ex. konkurs för en suverän stat eller krasch i en näringslivssektor). Denna typ av scenario kan kräva att det skapas en panel med alla ändrade riskfaktorer, en korrelationsmatris och ett val av modell för finansiellt beteende. Den innehåller också sannolikhetsscenarier grundade på implicit volatilitet.

text: 19. Sådana scenarier kan vara enkelfaktor- eller multifaktorscenarier. Faktorer kan vara okorrelerade (fast inkomst, aktier, motpart, forex, volatilitet, korrelation etc.) eller korrelerade: en viss chock kan sprida sig till alla riskfaktorer, beroende på den korrelationstabell som används. Aggregering av stresstester

text: 20. Under vissa omständigheter kan dessutom förvaltare använda aggregerade stresstestscenarier på en serie penningmarknadsfonder eller rentav på alla penningmarknadsfonder som förvaltas av förvaltaren. Att aggregera resultat skulle ge en översikt och skulle t.ex. kunna visa den totala volym av tillgångar som innehas av förvaltarens samtliga penningmarknadsfonder i en viss position, och den potentiella följden om flera portföljer samtidigt skulle säljas ut ur den positionen under en likviditetskris. Omvända stresstester

text: 21. Utöver de stresstestscenarier som diskuteras i detta avsnitt kan inkludering av omvända stresstester också vara fördelaktigt. Avsikten bakom ett omvänt stresstest är att utsätta penningmarknadsfonden för stresstestscenarier fram till fallissemangsstadiet, inklusive den punkt då de lagstadgade gränsvärden som fastställs i förordningen om penningmarknadsfonder, såsom de som ingår i dess

text: artikel 37.3 a

text: , skulle överträdas. På så sätt skulle förvaltaren av en penningmarknadsfond ha ett annat verktyg för att utforska eventuella sårbarheter samt förebygga och lösa sådana risker. Kombination av de olika nämnda faktorerna i följande avsnitt 4.2–4.7 med investerarnas begäran om inlösen

text: 22. Alla faktorer som nämns i följande avsnitt 4.2–4.7 bör testas mot åtskilliga inlösensnivåer. Detta innebär inte att förvaltarna inte också först bör testa dem separat (utan att de kombineras med tester mot inlösensnivåer) för att kunna identifiera de motsvarande respektive effekterna. På vilket sätt man skulle kunna utföra denna kombination av de olika nämnda faktorerna i följande avsnitt 4.2–4.7 med investerarnas begäran om inlösen anges närmare i vart och ett av dessa avsnitt.

text: 23. I detta sammanhang skulle det kunna krävas vissa hypoteser om förvaltarens beteende när det gäller att tillgodose begäran om inlösen.

text: 24. Ett praktiskt exempel på ett möjligt genomförande ges i bilagan. Stresstester när det gäller penningmarknadsfonder med fast nettotillgångsvärde och penningmarknadsfonder med lågvolatilt nettotillgångsvärde

text: 25. I

text: artikel 28.2 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder anges att penningmarknadsfonder med fast och lågvolatilt nettotillgångsvärde, utöver de stresstestkriterier som fastställs i

text: artikel 28.1

text: , för olika scenarier ska uppskatta skillnaden mellan det fasta nettotillgångsvärdet per andel eller aktie och nettotillgångsvärdet per andel eller aktie. När de uppskattar denna skillnad, och om förvaltaren av penningmarknadsfonder är av uppfattningen att detta skulle kunna vara användbar ytterligare information, kan det också vara relevant att uppskatta vilka effekter de relevanta faktorer som ingår i avsnitt 4.2–4.7 har på portföljens volatilitet eller på volatiliteten för fondens nettotillgångsvärde. Faktorerna som nämns i följande avsnitt 4.2–4.7 är icke uttömmande

text: 26. De faktorer som fastställs i följande avsnitt 4.2–4.7 är minimikrav. Förvaltaren skulle förväntas anpassa arbetssättet efter sina penningmarknadsfonders särskilda egenskaper och lägga till eventuella faktorer eller krav som skulle bedömas som användbara för stresstestövningen. Exempel på andra faktorer som skulle kunna beaktas är bl.a. reporäntan, med tanke på att penningmarknadsfonder är en betydande aktör på den marknaden.

text: 27. Mer allmänt bör förvaltaren bygga upp ett antal scenarier, med olika allvarlighetsgrader, som skulle kombinera alla de relevanta faktorerna (vilket innebär att det inte bara borde finnas separata stresstester för varje faktor – se också följande avsnitt 4.2–4.7).

text: 4.2 Riktlinjer för stresstestscenarier avseende hypotetiska förändringar i likviditetsnivå för tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj

text: 28. När det gäller förändringar av likviditetsnivån för de tillgångar som nämns i

text: artikel 28.1 a i förordningen

text: om penningmarknadsfonder, skulle förvaltarna kunna beakta sådana parametrar som

text: 29. Förvaltaren skulle också kunna överväga ett stresstestscenario som skulle återspegla en extrem incident med likviditetsbortfall p.g.a. dramatiska inlösen, genom att likviditetsstresstestet kombineras med en bid-ask spread multiplicerad med en viss faktor samtidigt som man förutsätter en viss inlösenssats för nettotillgångsvärdet.

text: 4.3 Riktlinjer för stresstestscenarier avseende hypotetiska förändringar i kreditrisknivån för tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj, däribland kredithändelser och betygshändelser

text: 30. När det gäller förändringarna av kreditrisknivån för tillgången som nämns i

text: artikel 28.1 b

text: , bör vägledningen om denna faktor inte vara alltför normerande eftersom ökande eller minskande kreditspreadar vanligen bygger på marknadsvillkor som utvecklas snabbt.

text: 31. Förvaltarna skulle dock till exempel kunna ta hänsyn till

text: 32. När det gäller sådana stresstester som inbegriper ändringar av kreditrisknivåerna för tillgången, skulle det också vara relevant att ta hänsyn till sådana stresstesters effekter på kreditkvalitetsbedömningen för den motsvarande tillgången i samband med den metodik som beskrivs i

text: artikel 19 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder.

text: 33. Förvaltaren bör, i syfte att kombinera olika faktorer, kombinera ändringar av kreditrisknivån för de tillgångar som innehas i penningmarknadsfondens portfölj med givna inlösensnivåer. Förvaltaren skulle kunna överväga ett stresstestscenario som skulle återspegla en extrem stresshändelse p.g.a. osäkerhet om marknadsaktörers solvens, som skulle leda till höjda riskpremier och flykt till kvalitetspapper. Detta stresstestscenario skulle kombinera fallissemanget för en viss procentandel av portföljen med uppåtgående spreadar samtidigt som man förutsätter en viss inlösenssats för nettotillgångsvärdet.

text: 34. Förvaltaren skulle också kunna överväga ett stresstestscenario som skulle kombinera ett fallissemang för en viss procentandel av portföljens värde med en ökning av de kortsiktiga räntorna och en viss inlösenssats för nettotillgångsvärdet.

text: 4.4 Riktlinjer för stresstestscenarier avseende hypotetiska förändringar av räntor och växelkurser

text: 35. När det gäller ändringsnivåerna för räntor och växelkurser som nämns i

text: artikel 28.1 c i förordningen

text: om penningmarknadsfonder, skulle förvaltarna kunna överväga stresstester av parallella förändringar av en viss nivå. Mer specifikt skulle förvaltarna, beroende på vad deras strategi har för särskild karaktär, kunna överväga följande:

text: 36. Förvaltaren skulle också kunna överväga ett stresstestscenario som skulle återspegla en extrem händelse med höjda räntor där en höjning av de kortsiktiga räntorna kombineras med en viss inlösenssats. Förvaltaren skulle också kunna överväga en matris med räntor/kreditspreadar.

text: 4.5 Riktlinjer för stresstestscenarier avseende hypotetiska inlösensnivåer

text: 37. När det gäller de inlösensnivåer som nämns i

text: artikel 28.1 d i förordningen

text: om penningmarknadsfonder, skulle förvaltarna kunna överväga inlösensstresstester som följer av historiska eller hypotetiska inlösensnivåer eller med inlösen som maximum av antingen en viss procentandel av nettotillgångsvärdet eller ett bortvalsinlösensalternativ som tillämpas av de viktigaste investerarna.

text: 38. Stresstester om inlösen bör innefatta de särskilda åtgärder som penningmarknadsfonden har konstitutionell befogenhet att aktivera (exempelvis spärrar och varsel om inlösen).

text: 39. Simuleringen av inlösen bör kalibreras baserat på stabilitetsanalys av tillgångarna (dvs. kapitalet), som i sig är beroende av typen av investerare (institution, icke-professionella investerare, private banking etc.) och tillgångarnas koncentration. Tillgångarnas särskilda egenskaper och eventuella cykliska förändringar av inlösen skulle behöva tas i beaktande när inlösensscenarier upprättas. Det finns emellertid många sätt att testa tillgångar och inlösen. Exempel på betydande inlösensscenarier är i) inlösen av en procentandel av tillgångarna, ii) inlösen som motsvarar de största inlösen som någonsin setts, iii) inlösen baserade på en beteendemodell för investerare.

text: 40. Inlösen av en procentandel av tillgångarna skulle kunna definieras baserat på frekvensen för beräkning av nettotillgångsvärdet, eventuell varseltid för inlösen och typen av investerare.

text: 41. Det ska noteras att likvidering av positioner utan att störa portföljtilldelningen kräver en teknik som är känd som slicing, varigenom samma procentandel av varje tillgångstyp (eller varje likviditetsklass om tillgångarna kategoriseras utifrån sin likviditet, också kallat bucketing) säljs, i stället för att de mest likvida tillgångarna säljs först. Stresstestets utformning och utförande bör ta hänsyn till och ange närmare om en slicingmetod ska tillämpas eller som kontrast en vattenfallsmetod (dvs. att sälja de mest likvida tillgångarna först).

text: 42. I händelse av inlösen av andelar från de största investerarna skulle förvaltarna, i stället för att definiera en godtycklig procentandel för inlösen som i det föregående fallet, kunna använda information om penningmarknadsfondens investerarbas för att förfina stresstestet. I synnerhet det scenario som inbegriper inlösen av andelar från de största investerarna bör kalibreras baserat på hur fondens tillgångar är koncentrerade och hur förbindelserna mellan förvaltaren och penningmarknadsfondens huvudsakliga investerare ser ut (och i hur hög grad investerarnas beteende bedöms som volatilt).

text: 43. Förvaltarna skulle också kunna göra stresstestscenarier som inbegriper inlösen som motsvarar de största inlösen som någonsin setts i en grupp av liknande (geografiskt eller sett till fondtyp) penningmarknadsfonder, eller över alla fonder som förvaltas av förvaltaren. De största inlösen som bevittnats tidigare är dock inte nödvändigtvis en pålitlig indikator på de värsta inlösen som kan inträffa i framtiden.

text: 44. Ett praktiskt exempel på ett möjligt genomförande ges i bilagan.

text: 4.6 Riktlinjer för stresstestscenarier avseende hypotetisk ökning eller minskning av spreaden mellan olika index till vilka räntorna för portföljens värdepapper är knutna

text: 45. När det gäller omfattningen av en ökning eller minskning av spreaden mellan olika index till vilka räntorna för portföljens värdepapper är knutna, som nämns i

text: artikel 28.1 e i förordningen

text: om penningmarknadsfonder, skulle förvaltarna kunna ta hänsyn till ökningen av spreaden i olika sektorer som penningmarknadsfondens portfölj exponeras för, i kombination med varierande ökning av aktieägares inlösen. Förvaltarna skulle i synnerhet kunna överväga en ökning av spreaden som går upp.

text: 4.7 Riktlinjer för stresstestscenarier avseende hypotetiska systemchocker på makronivå som påverkar ekonomin som helhet

text: 46. När det gäller identifiering av systemchocker på makronivå som påverkar ekonomin som helhet, som nämns i

text: artikel 28.1 f i förordningen

text: om marknadsfonder, bör vägledningen på denna punkt inte vara normerande, eftersom valet av hypotetiska systemchocker på makronivå i hög grad är beroende av den senaste utvecklingen på marknaden.

text: 47. Esma är emellertid av uppfattningen att förvaltarna skulle kunna använda ett omvänt scenario i förhållande till BNP. Förvaltarna skulle också kunna återge systemchocker på makronivå som påverkat ekonomin som helhet tidigare.

text: 48. Exempel på sådana globala stresstestscenarier som förvaltaren skulle kunna överväga ges i bilagan.

text: 4.8 Riktlinjer för upprättande av ytterligare gemensamma referensstresstestscenarier vars resultat bör ingå i rapporteringsmallen som nämns i

text: artikel 37.4 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder

text: 49. Förutom stresstester genomförda av förvaltare av penningmarknadsfonder med hänsyn till de krav som ingår i avsnitt 4.1–4.7 i dessa riktlinjer, bör förvaltare av penningmarknadsfonder genomföra gemensamma referensstresstestscenarier vars resultat bör ingå i den rapporteringsmall som anges i

text: artikel 37.4 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder.

text: 4.8.1 Förändringar av likviditetsnivån

text: 50. När det gäller förändringar av likviditetsnivån för de tillgångar som nämns i

text: artikel 28.1 a i förordningen

text: om penningmarknadsfonder: • Förvaltare av penningmarknadsfonder bör tillämpa diskonteringsfaktorer enligt avsnitt 5 i riktlinjerna för att återspegla ökningen av likviditetspremier till följd av försämring av likviditetssituationen på marknaden vid ett stresscenario. • Vid varje relevant överlåtbart värdepapper bör diskonteringsfaktorerna tillämpas på det pris som används för värdering av fonden vid rapporteringstillfället (𝐕𝐏𝐫𝐢𝐜𝐞) i enlighet med

text: artikel 29.3 a

text: och beroende på deras typ och löptid, för att beräkna ett justerat pris (𝐕𝐏𝐫𝐢𝐜𝐞𝐚𝐝𝐣): 𝐕𝐏𝐫𝐢𝐜𝐞𝐚𝐝𝐣 = (𝟏 − 𝐥𝐢𝐤𝐯𝐢𝐝𝐢𝐭𝐞𝐭𝐬𝐝𝐢𝐬𝐤𝐨𝐧𝐭𝐞𝐫𝐢𝐧𝐠) ∗ 𝐕𝐏𝐫𝐢𝐜𝐞 • Effekten av likviditetsdiskontering bör utvärderas för följande tillgångar: statsobligationer, företagsobligationer, företagscertifikat, tillgångsbaserade certifikat och godtagbara värdepapperiseringar. • Förvaltaren av penningmarknadsfonden bör uppskatta effekten av eventuella förluster genom att värdera investeringsportföljen till det beräknade justerade priset, 𝐕𝐏𝐫𝐢𝐜𝐞𝐚𝐝𝐣, för att bedöma det stressade nettotillgångsvärdet och rapportera effekten som en procentandel av det rapporterade nettotillgångsvärdet: 𝐄𝐟𝐟𝐞𝐤𝐭𝐞𝐧 𝐚𝐯 𝐭𝐢𝐥𝐥𝐠å𝐧𝐠𝐬𝐥𝐢𝐤𝐯𝐢𝐝𝐢𝐭𝐞𝐭𝐬𝐫𝐢𝐬𝐤 (%) 𝐑𝐚𝐩𝐩𝐨𝐫𝐭𝐞𝐫𝐚𝐭 𝐧𝐞𝐭𝐭𝐨𝐭𝐢𝐥𝐥𝐠å𝐧𝐠𝐬𝐯ä𝐫𝐝𝐞– 𝐒𝐭𝐫𝐞𝐬𝐬𝐚𝐭 𝐧𝐞𝐭𝐭𝐨𝐭𝐢𝐥𝐥𝐠å𝐧𝐠𝐬𝐯ä𝐫𝐝𝐞 = 𝐑𝐚𝐩𝐩𝐨𝐫𝐭𝐞𝐫𝐚𝐭 𝐧𝐞𝐭𝐭𝐨𝐭𝐢𝐥𝐥𝐠å𝐧𝐠𝐬𝐯ä𝐫𝐝𝐞 Anmärkningar: Följande tillgångar bör stressas: • Statsobligationer (uppdelade efter land). • Företagsobligationer (uppdelade åtminstone i instrument med hög kreditvärdighet och instrument med hög avkastning). • Företagscertifikat, tillgångsbaserade certifikat och godtagbara värdepapperiseringar (parametrarna för företagsobligationer bör tillämpas). Kalibreringen anges i avsnitt 5 i riktlinjerna.

text: 4.8.2 Förändring av kreditrisknivån

text: 51. Vid förändringar av kreditrisknivån för tillgångar i penningmarknadsfondens portfölj, däribland kredithändelser och betygshändelser, i enlighet med

text: artikel 28.1 b i förordningen

text: om penningmarknadsfonder: 1) Stresstest för kreditspread

text: 52. Förvaltare av penningmarknadsfonder bör mäta effekten av en ökning av kreditspreaden i enlighet med följande specifikationer: • Ökningen av spreaden enligt avsnitt 5 i riktlinjerna bör tillämpas på varje värdepapper. • Motsvarande förändring av spreaden bör räknas om till ett värderingsavdrag för varje värdepapper. • Effekten av kumulativa värderingsavdrag bör beräknas, uttryckt som en procentandel av det rapporterade nettotillgångsvärdet. 2) Koncentrationsstresstest

text: 53. Förvaltare av penningmarknadsfonder bör även simulera fallissemanget av sina två största exponeringar. Sedan bör man beräkna den resulterande effekten på nettotillgångsvärdet, uttryckt som en procentandel: Anmärkningar: Scenariot för koncentrationsrisk beror på exponeringens aktuella särdrag. Den mottagna säkerheten (eller någon annan riskreducerande åtgärd, t.ex. kreditderivat) bör tas med i beräkningen. Om säkerhet saknas eller är otillräcklig för täckning av exponeringen bör följande förlust vid fallissemang gälla: • Icke-efterställda exponeringar: 45 procent. • Efterställda exponeringar: 75 procent. Kalibreringen anges i avsnitt 5 i riktlinjerna.

text: 4.8.3 Förändringar av räntor och växelkurser samt nivåer av ökning eller minskning av spreaden mellan olika index till vilka räntorna för portföljens värdepapper är knutna

text: 54. När det gäller förändringar av räntor och växelkurser som avses i

text: artikel 28.1 c i förordningen

text: om penningmarknadsfonder bör förvaltare av penningmarknadsfonder tillämpa följande stressade marknadsparametrar med parametrar angivna i avsnitt 5 i riktlinjerna vid a) ränteavkastningschocker som motsvarar förändringar av räntor, och b) växelkurschocker som motsvarar förändringar av växelkurser. 1) Förändringar av räntor

text: 55. När det gäller förändringar av räntor bör förvaltare av penningmarknadsfonder använda samma referensräntekurva för alla instrument i en viss valuta och löptiden för referensräntan bör vara anpassad till instrumentets kvarstående löptid. Vid instrument med rörlig ränta kan instrument enligt avtal kopplas till en viss referensränta; i så fall anses det att räntan förändras parallellt med referensräntekurvan. Om den löptid som stämmer överens med instrumentets kvarstående löptid inte anges i tabellen bör förvaltare av penningmarknadsfonder använda den lämpligaste (dvs. den närmaste) parametern i tabellen. 2) Förändringar av växelkurser

text: 56. När det gäller förändringar av växelkurser bör två scenarier användas vid beräkningarna: uppvärdering av EUR mot USD; nedvärdering av EUR mot USD. 3) Graden av ökning eller minskning av spreaden mellan olika index till vilka räntorna för portföljens värdepapper är knutna

text: 57. När det gäller graden av ökning eller minskning av spreaden mellan olika index till vilka räntorna för portföljens värdepapper är knutna enligt

text: artikel 28.1 e i förordningen

text: om penningmarknadsfonder bör förvaltare av penningmarknadsfonder tillämpa stressade marknadsparametrar i enlighet med följande specifikationer: • Förvaltare av penningmarknadsfonder bör använda parametrar enligt avsnitt 5 i dessa riktlinjer. • Vid instrument som inte är knutna till ett visst index bör förvaltare av penningmarknadsfonder använda den referenskurskurva som anges för scenariot om förändring av räntor. • Om den löptid som stämmer överens med instrumentets kvarstående löptid inte anges i tabellen bör förvaltare av penningmarknadsfonder använda den lämpligaste (dvs. den närmaste) parametern i tabellen. 4) Resultat

text: 58. Förvaltare av penningmarknadsfonder bör omvärdera sina portföljer enligt de nya parametrarna var för sig: räntor, växelkurser, referensräntor. Effekten av varje riskfaktor bör uttryckas som en procentandel av nettotillgångsvärdet genom att beräkna följande: Anmärkningar: Kalibreringen anges i avsnitt 5 i riktlinjerna.

text: 4.8.4 Inlösensnivåer

text: 59. När det gäller inlösensnivåer som avses i

text: artikel 28.1 d i förordningen

text: om penningmarknadsfonder bör förvaltare av penningmarknadsfonder tillämpa följande stressade inlösensscenarier: ett omvänt likviditetsstresstest, ett likviditetsstresstest på veckobasis och ett koncentrationsstresstest. 1) Omvänt likviditetsstresstest

text: 60. Det omvända likviditetsstresstestet består av följande etapper: • För varje tillgång bör förvaltare av penningmarknadsfonder mäta det omsättningsbara beloppet på veckobasis (inklusive tillgångar som förfaller). • Förvaltare av penningmarknadsfonder bör mäta det maximala omsättningsbara beloppet på veckobasis som kan likvideras medan portföljtilldelningen fortfarande uppfyller alla lagstadgade krav på penningmarknadsfonden utan att portföljtilldelningen störs. 𝐌𝐚𝐱𝐢𝐦𝐚𝐥𝐭 𝐨𝐦𝐬ä𝐭𝐭𝐧𝐢𝐧𝐠𝐬𝐛𝐚𝐫𝐭 𝐛𝐞𝐥𝐨𝐩𝐩 𝐩å 𝐯𝐞𝐜𝐤𝐨𝐛𝐚𝐬𝐢𝐬 𝐬𝐨𝐦 𝐤𝐚𝐧 𝐥𝐢𝐤𝐯𝐢𝐝𝐞𝐫𝐚𝐬 𝐮𝐭𝐚𝐧 𝐚𝐭𝐭 𝐬𝐭ö𝐫𝐚 𝐩𝐨𝐫𝐭𝐟ö𝐥𝐣𝐭𝐢𝐥𝐥𝐝𝐞𝐥𝐧𝐢𝐧𝐠𝐞𝐧 𝐑𝐞𝐬𝐮𝐥𝐭𝐚𝐭 (%) = 𝐧𝐞𝐭𝐭𝐨𝐭𝐢𝐥𝐥𝐠å𝐧𝐠𝐬𝐯ä𝐫𝐝𝐞 Anmärkningar: • Det omsättningsbara beloppet på veckobasis för varje tillgång ska utgå från förvaltarens bedömning om fondens portfölj som kan likvideras inom en vecka. Sådan avsättning bör utgå från den kortaste möjliga perioden under vilken en sådan position rimligen kan likvideras till eller nära dess redovisade värde . • Den största mängden av utflöden som fonden kan klara inom en vecka utan att störa portföljtilldelningen avgörs av 1) summan av omsättningsbara belopp på veckobasis; och 2) fondens förmåga att uppfylla de lagstadgade kraven. • De lagstadgade kraven bör vara åtminstone följande (dock inte begränsade till detta): o Diversifiering (

text: artikel 17 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder). o Koncentration (

text: artikel 18 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder). o Portföljregler för kortfristiga penningmarknadsfonder (

text: artikel 24 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder) och för standardiserade penningmarknadsfonder (

text: artikel 25 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder), särskilt den maximala vägda genomsnittliga löptiden (WAM), den maximala vägda genomsnittliga livslängden (WAL), tillgångar som förfaller dagligen och tillgångar som förfaller på veckobasis. • Till exempel: om 50 procent av tillgångarna i en penningmarknadsfond med lågvolatilt nettotillgångsvärde kan omsättas inom en vecka medan dess vägda genomsnittliga löptid överskrider 60 dygn efter försäljningen av 30 procent bör förvaltaren rapportera 30 procent. Kalibreringen anges i avsnitt 5 i riktlinjerna. 2) Likviditetsstresstest på veckobasis:

text: 61. Likviditetsstresstestet på veckobasis bedömer fondens förmåga att täcka utflöden med tillgängliga likvida tillgångar på veckobasis som utgörs av summan av höglikvida tillgångar och tillgångar som förfaller på veckobasis, och inkluderar följande etapper: • Förvaltare av penningmarknadsfonder bör tillämpa ett stressat inlösenscenario där fonden veckovis får nettoinlösenkrav från 40 procent av professionella investerare och 30 procent av icke-professionella investerare. • Förvaltare av penningmarknadsfonder bör mäta tillgängliga likvida tillgångar på veckobasis för att betala ut inlösenskraven i enlighet med följande tabell: Tillgångar Artikel CQS x 100 % = Likvida tillgångar på veckobasis (bucket 1) x 85 % = Likvida tillgångar på veckobasis (bucket 2) • Förvaltare av penningmarknadsfonder bör beräkna täckningen av utflöden av likvida tillgångar på veckobasis enligt följande: 𝐋𝐢𝐤𝐯𝐢𝐝𝐚 𝐭𝐢𝐥𝐥𝐠å𝐧𝐠𝐚𝐫 𝐩å 𝐯𝐞𝐜𝐤𝐨𝐛𝐚𝐬𝐢𝐬 𝐑𝐞𝐬𝐮𝐥𝐭𝐚𝐭 (%) = 𝐔𝐭𝐟𝐥ö𝐝𝐞𝐧 𝐩å 𝐯𝐞𝐜𝐤𝐨𝐛𝐚𝐬𝐢𝐬 Anmärkningar: 3) Koncentrationsstresstest

text: 62. Koncentrationsstresstestet är ett scenario där penningmarknadsfonden får inlösenskrav från sina två största investerare. Effekten av stresstestet bör bedömas i enlighet med metoden för likviditetsstresstest på veckobasis.

text: 4.8.5 Systemchocker på makronivå som påverkar ekonomin som helhet

text: 63. Vad gäller identifiering av systemchocker på makronivå som påverkar ekonomin som helhet enligt

text: artikel 28.1 f i förordningen

text: om penningmarknadsfonder bör förvaltare av penningmarknadsfonder vidta följande åtgärder: • Mäta effekten av en marknadschock genom att kombinera olika riskparametrar i enlighet med tabellen nedan. • Bedöma effekten av en inlösenschock som följer marknadschocken. Försäljning av tillgångar som en reaktion på inlösenschocken resulterar i ytterligare förluster i enlighet med definitionen i likviditetsstresstestet. • Beräkna resultatet som en procentandel av nettotillgångsvärdet. • Beräkna värdet av likvida tillgångar på veckobasis efter marknadschocken som en procentandel av utflöden. Riskfaktorer Parametrar som används vid kalibrering Inlösenschock Resultat Anmärkningar: Scenariot avser följande omständigheter: • Penningmarknadsfonden påverkas av en chock som är en kombination av en ogynnsam växelkurschock och en ökning i räntor (bl.a. swapränta samt räntor på statsobligationer och företagsobligationer). Kreditrisken ingår i räntechocken. Förvaltare av penningmarknadsfonder bör använda sina interna modeller för mätning av den kombinerade effekten. Kalibrering av chocken utgår från ett scenario på makronivå som tillhandahålls av Esma och Europeiska systemrisknämnden (ESRB) och kombinerar chocker från övriga scenarier. • Efter marknadschocken börjar investerare begära inlösen. Utflöden beräknas på liknande sätt som vid inlösenscenariot genom att göra åtskillnad mellan professionella och icke-professionella investerare, dvs 30 procent från ickeprofessionella investerare och 40 procent från professionella investerare. • För att betala inlösenskraven säljer fonden tillgångar i en stressad miljö som kännetecknas av en ökning av bid-ask spreaden enligt definitionen i likviditetsstresstestet. Vid likviditetsstresstestet bärs hela förlusten av de kvarblivande investerarna (inte av de inlösande investerarna). • Effekten av nettotillgångsvärdet är följden av marknadschocken, utflödena och likviditetschocken. • Effekten på likviditeten beräknas med hjälp av metoden för likviditetsstresstest på veckobasis. Kalibreringen anges i avsnitt 5 i riktlinjerna.

text: 5. Kalibrering

text: 64. I följande avsnitt beskrivs kalibreringen av sådana stresstest av penningmarknadsfonder vars resultat bör rapporteras i enlighet med

text: artikel 37 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder och som beskrivs närmare i avsnitt 4.8 ovan.

text: 65. Skulle förvaltare behöva en parameter som inte anges i detta avsnitt kan de använda det negativa scenariot på ESRB:s webbplats .

text: 5.1. Gemensamma referensparametrar för stresstestscenarier avseende hypotetiska förändringar i likviditetsnivån för tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj

text: Scenariots omfattning

text: 5.2. Gemensamma referensparametrar för stresstestscenarierna avseende hypotetiska förändringar i kreditrisknivån för tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj, däribland kredithändelser och betygshändelser

text: Scenariots omfattning

text: 5.3. Gemensamma referensparametrar för stresstestscenarier avseende hypotetiska förändringar av räntor

text: Scenariots omfattning

text: 5.4. Gemensamma referensparametrar för stresstestscenarier avseende hypotetiska förändringar av växelkurser

text: Scenariots omfattning

text: 5.5. Gemensamma referensparametrar för stresstestscenarierna avseende hypotetisk ökning eller minskning av spreaden mellan olika index till vilka räntorna för portföljens värdepapper är knutna

text: Scenariots omfattning

text: 5.6. Gemensamma referensparametrar för stresstestscenarierna avseende hypotetiska inlösensnivåer

text: Scenariots omfattning

text: 5.7. Gemensamma referensparametrar för stresstestscenarierna avseende hypotetiska systemchocker på makronivå som påverkar ekonomin som helhet

text: Scenariots omfattning

text: 6. Bilaga

text: A. Exempel på stress där de olika faktorerna som nämns i avsnitt 4.2–4.7 kombineras med investerarnas begäran om inlösen

text: Ett praktiskt exempel på ett möjligt genomförande av avsnittet ”Kombination av de olika nämnda faktorerna i följande avsnitt 4.2–4.7 med investerarnas begäran om inlösen” ges nedan.

text: I tabellen nedan uppskattas de förluster som penningmarknadsfonderna ådrar sig i händelse av inlösen eller marknadsstress (kredit- eller räntechocker).

text: Första scenariot: kreditpremiumchock på 25 bps

text: Andra scenariot: räntechock på 25 bps

text: De tre största Mycket investerarna stabila (25 %) investerare (15 %)

text: Inlösen 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 %

text: Inledande 11 12 2 bps 3 bps 5 bps 6 bps 8 bps 9 bps portfölj bps bps

text: Första 18 24 32 45 66 110 236 7 bps 9 bps 13 bps scenariot bps bps bps bps bps bps bps

text: Andra 12 16 21 28 38 85 3 bps 4 bps 6 bps 9 bps scenariot bps bps bps bps bps bps

text: Vägd genomsnittlig

text: 105 117 131 149 169 192 219 249 290 320

text: livslängd (dagar)

text: Detta stresstest visar att en inlösen från de tre största investerarna (25 procent av nettotillgångarna) skulle skjuta fram den vägda genomsnittliga livslängden (WAL) över den lagstadgade 120-dagarströskeln (för en kortsiktig penningmarknadsfond) och göra att portföljen tappar omkring 2–3 bps under normala förhållanden. Samma nivå av kumulativa inlösen med en räntehöjning på 25 bps skulle orsaka en förlust på omkring 13–18 bps.

text: B.

text: C.

text: Exempel på globala stresstestscenarier som förvaltaren skulle kunna överväga: