text: COM(2020) 594 final.

text: Se artikel 2.5 i förslaget till förordning.

text: Se artikel 3.1 och 3.3 i förslaget till förordning.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014

text: om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv

text: och av direktiv

text: (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

text: Se artikel 2.3 i förslaget till förordning och avsnitt A i bilagan till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 909/2014 av den 23 juli 2014

text: om förbättrad värdepappersavveckling i Europeiska unionen och om värdepapperscentraler samt ändring av direktiv

text: och

text: och förordning

text: (EU) nr 236/2012

text: (EUT L 257, 28.8.2014, s. 1).

text: Se

text: artikel 3.2

text: . i förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar (Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om marknader för kryptotillgångar och om ändring av

text: direktiv (EU) 2019/1937

text: , COM(2020) 593 final).

text: Se artiklarna 50 och 53 i förslaget till förordning.

text: Europeiska centralbankens riktlinje

text: (EU) 2015/510

text: av den 19 december 2014 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2014/60) (EUT L 91, 2.4.2015, s. 3); Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2012/27 av den 5 december 2012 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av expressbetalningar i realtid (TARGET2) (EUT L 30, 30.1.2013, s. 1).

text: Se

text: artikel 22 i stadgan

text: Finns på webbplatsen för Banken för internationell betalningsutjämning, www.bis.org.

text: Finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se

text: artikel 12 i förordningen

text: om värdepapperscentraler.

text: Se även

text: artikel 13

text: och artiklarna

text: och

text: i förordningen om värdepapperscentraler.

text: Se punkt 7.3 i Europeiska centralbankens yttrande av den 6 april 2017 (

text: ), punkt 7.2 of i Europeiska centralbankens yttrande av den 8 november 2018 (

text: ), punkt 3.5.2 i Europeiska centralbankens yttrande av den 2 maj 2019 (

text: ), samt punkt 3.5.2 i Europeiska centralbankens yttrande av den 11 november 2019 (

text: ), finns på www.eur-lex.europa.eu.

text: Bilaga IIA till riktlinje ECB/2012/27, Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2012/13 av den 18 juli 2012 om TARGET2-Securities (EUT L 215, 11.8.2012, s. 19), och Europeiska centralbankens beslut ECB/2011/20 av den 16 november 2011 om detaljerade regler och förfaranden för att genomföra de kriterier enligt vilka värdepapperscentraler ges tillträde till de tjänster som TARGET2-Securities erbjuder (EUT L 319, 2.12.2011, s. 117). Se även ramavtalet för T2S och det kollektiva avtalet, som båda finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se artikel 5 i förslaget till förordning.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG av den 19 maj 1998

text: om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper (EGT L 166, 11.6.1998, s. 45).

text: Se

text: artikel 8

text: 2 g i förslaget till förordning.

text: Se artiklarna 10 och 12 i förslaget till förordning.

text: Se artikel 8.6 och 8.7 i förslaget till förordning.

text: Se

text: artikel 1.4 i förordningen

text: om värdepapperscentraler. En sådan värdepapperscentral måste ha tillgång till medel från centralbanken inom ECBS och får inte vara en separat enhet.

text: Se artiklarna 7 och 8 i förslaget till förordning.

text: Se

text: artikel 4

text: och artikel 5.4 i förslaget till förordning och

text: artikel 2.19 i förordningen

text: om värdepapperscentraler.

text: Samtidigt innehåller förslaget till förordning dock inte något undantag från bestämmelserna i

text: artikel 33.1 i förordningen

text: om värdepapperscentraler, som hänvisar till vissa juridiska personer som deltagare i en värdepapperscentral.

text: Se artikel 89 i kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2017/392

text: av den 11 november 2016 om komplettering av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 909/2014

text: med avseende på tekniska tillsynsstandarder för auktorisationskrav, tillsynskrav och operativa krav för värdepapperscentraler (EUT L 65, 10.3.2017, s. 48).

text: Se punkt 3.18.5 i CPMI-Iosco-principerna för finansmarknadsinfrastrukturer. Princip 18 om krav för tillträde och deltagande anger de operativa, finansiella, rättsliga och riskhanteringsrelaterade krav för att delta som bör beaktas av finansmarknadsinfrastrukturer, och där nämns också möjligheten att finansmarknadsinfrastrukturen tillåter icke reglerade enheter. I sådana fall bör finansmarknadsinfrastrukturen i) beakta eventuella ytterligare risker som kan uppstå till följd av ett sådant deltagande, och ii) utforma sina krav för deltagandet och riskhanteringskontrollerna i enlighet med detta.

text: Se artikel 25 i Mifid II om bedömningen av huruvida finansiella instrument är lämpliga för investerare.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014

text: om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 173, 12.6.2014, s. 84).

text: Jämför artikel 5.4 i förslaget till förordning med

text: artikel 6.4

text: – som föreslår en ändring av artiekl 19 i Mifid II – i förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven

text: , EU/2013/36,

text: (EU) 2015/2366

text: och EU/2016/2341, COM(2020) 596 final.

text: Se kapitel 15 i rapporten från den rådgivande gruppen för marknadsinfrastrukturer för värdepapper och säkerheter med titeln The potential impact of DLT on Securities post-trading harmonisation and on the general EU financial market integration (inte översatt till svenska) som finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se bilaga IIA till riktlinje ECB/2012/27, riktlinje ECB/2012/13 och beslut ECB/2011/20. Se även ramavtalet för T2S och det kollektiva avtalet, som båda finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Riktlinje

text: (EU) 2015/510

text: (ECB/2014/60) och riktlinje ECB/2012/27.

text: Se artiklarna

text: och

text: Se

text: artikel 4

text: 3 i förslaget till förordning.

text: Se

text: artiklarna 40

text: och avsnitt IV i förordningen om värdepapperscentraler.

text: Se skäl 24 och artikel 5.5 i förslaget till förordning. Se även skäl 16 och artikel 4.3 f i förslaget till förordning avseende DLT MTF.

text: Se

text: artikel 40 i förordningen

text: om värdepapperscentraler.

text: Se

text: artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: Se avdelning IV i förordningen om värdepapperscentraler och avsnitt C i bilagan till den förordningen.

text: Se artikel 5.5 i förslaget till förordning.

text: Se

text: artikel 9

text: kapitalkravsdirektivet.

text: Se artikel 4.3 i förslaget till förordning.

text: Se artikel 43 i förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar.

text: Se artikel 5.5 i förslaget till förordning och

text: artikel 40 i förordningen

text: om värdepapperscentraler.

text: Se CPMI-Ioscos principer för finansmarknadens infrastrukturer (Principles for Financial Market Infrastructures) som finns på webbplatsen för Banken för internationell betalningsutjämning www.bis.org.

text: Se punkt 3.9.7 i CPMI-Ioscos principer för finansmarknadens infrastrukturer (Principles for Financial Market Infrastructures (PFMI)).

text: Se

text: artikel 2.1

text: .3 i

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU av den 16 april 2014

text: om system för garanti av insättningar (EGT L 173, 12.6.2014, s. 149). Se även artikel 2.2 c i förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar.

text: Se

text: artikel 108 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014

text: om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av

text: rådets direktiv 82/891/EEG

text: och

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG

text: och

text: samt Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EU) nr 1093/2010

text: och

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

text: Se

text: artikel 2.1

text: .3 i direktivet om insättningsgarantisystem jämförd med

text: artikel 2.1

text: .4 och 2.1.5, och artiklarna

text: och

text: i det direktivet samt

text: artikel 2.1

text: .94 och 2.1.95 samt

text: artikel 108 i direktivet

text: om återhämtning och resolution av banker.

text: Enligt förordningen om värdepapperscentraler undantas ett kreditinstitut som erbjuder sig att avveckla kontantbetalningarna för en del av värdepapperscentralens värdepappersavvecklingssystem från vissa krav i avdelning IV endast om det totala värdet av denna kontantavveckling via konton som öppnats hos kreditinstitutet inte överskrider vissa tröskelvärden under en viss tidsperiod. Se artikel

text: och

text: Av

text: artikel 54.4 d i förordningen

text: om värdepapperscentraler framgår att det kreditinstitut som används som avvecklingsagent endast får användas för att tillhandahålla anknutna banktjänster enligt definitionen i förordningen om värdepapperscentraler, och inte för att bedriva någon annan verksamhet.

text: Undantaget från kravet om auktorisation som bank diskuteras i punkterna 3.3.5–3.3.10.

text: Se

text: artikel 5.5

text: sista stycket i förslaget till förordning.

text: Se artikel

text: 2 a

text: och

text: 2 d

text: i direktivet om slutgiltig avveckling och skäl 23 samt artikel 5.8 i förslaget till förordning.

text: Se

text: artikel 19 i förordningen

text: om värdepapperscentraler och skäl 33 i förslaget till förordning.

text: Se

text: artikel 4

text: 3 g i förslaget till förordning.

text: Se artiklarna

text: och

text: Se artiklarna 6.6 och 3.5 i förslaget till förordning.

text: Se artiklarna 7.6 och 8.6 i förslaget till förordning.

text: Se artiklarna 33 och 52 i förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar.

text: Se artiklarna 33.1 b och 52 a i förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/47/EG av den 6 juni 2002

text: om ställande av finansiell säkerhet (EGT L 168, 27.6.2002, s. 43).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: Rådets förordning

text: (EU) nr 1024/2013

text: av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

text: Se artiklarna

text: 4.1 e

text: och

text: i förordning (EU) nr 1024/2013.

text: Se artikel 9 i förslaget till förordning.

text: Se artikel 9.4 i föreslaget till förordning.

sprak: sv

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 28 april 2021 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare (CON/2021/15) 2021/C 244/04

text: Inledning och rättslig grund

text: Den 18 november och den 30 november 2020 mottog Europeiska central-banken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd respektive Europaparlamentet om ett yttrande om ett förslag till förordning om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare (nedan kallad förslaget till förordning).

text: ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom förslaget till förordning innehåller bestämmelser som berör ECB:s behörighetsområden, särskilt att utforma och genomföra den monetära politiken, främja väl fungerande betalningssystem, medverka till de behöriga myndigheternas smidiga genomförande av riktlinjerna för det finansiella systemets stabilitet samt ECB:s uppgifter i fråga om tillsyn över kreditinstitut i enlighet med artikel 127.2 första och fjärde strecksatsen och artikel 127.5 och 127.6 i fördraget. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: 1. Allmänna kommentarer

text: 1.1. ECB välkomnar föreslaget till förordning som har som mål att göra det möjligt för värdepappersföretag, marknadsaktörer eller värdepapperscentraler att bedriva marknadsinfrastrukturer som använder teknik för distribuerade liggare (DLT), antingen som DLT multilaterala handelsplattformar (nedan kallade DLT MTF) eller som DLT-avvecklingssystem (nedan kallade DLT SSS eller, tillsammans med DLT MTF kallade DLT-marknadsinfrastrukturer.

text: 1.2. ECB välkomnar de begränsningar som förslaget till förordning medför, både vad gäller tillgångskategorier och storlek på de DLT överlåtbara värdepapper som kan registreras, handlas och avvecklas via DLT MTF och DLT SSS samtidigt som man underlättar en begränsning av eventuella risker i samband med användningen av DLT. Trots detta bör man överväga om man inte borde utöka tillgångskategorierna till att även omfatta statsobligationer. Med beaktande av detta vill ECB understryka att dess yttrande bygger på antagandet att de specifika tröskelvärden som framgår av förordningen bibehålls, eftersom varje höjning av dessa tröskelvärden kan medföra en risk att konkurrensvillkoren mellan den aktuella marknadsinfrastrukturen och DLT-marknadsinfrastrukturen förskjuts på ett sätt som även kan få konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet. Därutöver anser ECB att man, mot bakgrund av kapitalmarknadernas utveckling i vissa EU-medlemsstater, bör överväga att ge de nationella behöriga myndigheterna en möjlighet att sänka de relevanta tröskelvärdena. ECB önskar därför att höras på nytt om förslaget till förordning om tröskelvärdena ändras på ett meningsfullt sätt. Man bör också säkerställa att dessa tröskelvärden inte kringgås, eftersom detta skulle underminera deras effektivitet. Det bör till exempel inte vara möjligt för en emittent att dela upp en obligationsemission i två (eller flera) trancher som ska emitteras via en enda DLT-marknadsinfrastruktur. I detta sammanhang kan införandet av skyldigheter endast för operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer visa sig vara ineffektivt om dessa inte kompletteras med skyldigheter för obligationsemittenterna. Dessutom kunde man överväga ett ytterligare tröskelvärde, som fastställs för en DLT-marknadsinfrastruktur utifrån det avvecklade värdet, eftersom detta är en av de relevanta indikatorerna för att bedöma hur systemrelevant en avvecklingsinfrastruktur är. Slutligen tolkar ECB det som att man, enligt föreslaget till förordning, inte undantas från unionens lagstiftningskrav enkom för att tröskelvärdena uppnås. Även om tröskelvärdena beaktas fullt ut kan operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer endast undantas efter en individuell bedömning av de relevanta behöriga myndigheterna som även beaktar finansiella stabilitetsaspekter.

text: 1.3. Enligt det aktuella förslaget får operatörer som bedriver en DLT-MTF tillhandahålla ytterligare tjänster utöver dem som framgår av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU

text: (nedan kallat MiFID II), dvs. en värdepapperscentrals huvudtjänster. Tillhandahållandet av sådana ytterligare tjänster skulle medföra nya och ytterligare risker för deras deltagare som förslaget till förordning måste beakta. De ytterligare krav som anges i förslaget till förordning är dock relativt begränsade. Förslaget till förordning tycks därför inte säkerställa konkurrens på lika villkor mellan DLT-MTF och DLT-SSS samt mellan dessa DLT-marknadsinfrastrukturer och värdepapperscentraler som bedriver värdepappersavvecklingssystem baserade på traditionell teknik, eftersom dessa tillhandahåller liknande tjänster i konkurrens med varandra. Med andra ord följer förslaget till förordning inte principen om samma verksamhet, samma risker, samma regler. Eftersom en MTF-operatör enligt förslaget till förordning kan avveckla DLT överlåtbara värdepapper, bör den motsvarande möjligheten, att en värdepapperscentral som bedriver ett DLT SSS även bedriver en MTF-plattform, också undersökas. Bakgrunden till detta är, enligt vad som också nämns i skälen till förslaget till förordning, att användningen av DLT, där alla transaktioner registreras i en decentraliserad liggare kan påskynda och nästan slå samman handel och avveckling i realtid, något som kan möjliggöra en sammanslagning av handels- och efterhandelsverksamheten.

text: 1.4. När det gäller e-pengartoken som kan användas för avvecklingen av transaktioner med DLT överlåtbara värdepapper verkar förslaget till förordning dessutom inte respektera principen om teknikneutralitet. E-pengartoken kan också ges ut baserat på annan teknik än DLT, men den infrastruktur som omfattas av förslaget till förordning måste uteslutande vara baserad på DLT.

text: 1.5. Slutligen, trots att ECB välkomnar syftet med förslaget till förordning att stödja innovation, vill ECB ändå lyfta fram en potentiell brist när det gäller det planerade undantaget från tillämpningen av bestämmelserna om tillträde i förordning

text: (EU) nr 909/2014

text: (nedan kallad förordningen om värdepapperscentraler). ECB anser att ett sådant undantag, om det beviljas i omfattande utsträckning av de nationella behöriga myndigheterna i unionen, kan försvåra målet för förordningen om värdepapperscentraler, nämligen att harmonisera och effektivisera gränsöverskridande avveckling inom unionen. ECB anser dessutom att ett sådant undantag kan påverka driftskompatibiliteten mellan värdepappersavvecklingssystem, vilket i slutändan skulle kunna leda till ökad fragmentering av likviditeten.

text: 2. Penningpolitiska aspekter

text: 2.1. Ur ett penningpolitisk perspektiv är värdepapperstransaktioner av avgörande betydelse för penningmarknadens funktion och för genomförandet av öppna marknadsoperationer. I detta avseende skulle DLT som en innovativ teknik som ska tillämpas i värdepappersavvecklingssystemen för att eventuellt underlätta ett mer effektivt genomförande av värdepapperstransaktioner kunna skapa både möjligheter och risker. Ur penningpolitisk synvinkel är marknadsaktörernas möjlighet att effektivt överföra värdepapper av avgörande betydelse. Därför måste politiken på längre sikt noggrant utvärdera hur denna nya teknik tillämpas i det befintliga ekosystemet för värdepappersavveckling och/eller om och hur den potentiellt kan påverka befintliga arrangemang för värdepappersavveckling.

text: 2.2. I princip skulle framväxten av olika ej driftskompatibla infrastrukturer för värdepapperstransaktioner kunna leda till en fragmentering av säkerhets- och likviditetspoolerna, med konsekvenser för den penningpolitiska transmissionen pga. tänkbara konsekvenser avseender tillgången till säkerheter, värderingen av säkerheter och prisbildningen på marknaden. Huruvida sådana risker faktiskt uppstår beror på de särskilda egenskaperna hos de olika avvecklingsinfrastrukturerna och huruvida de ger deltagarna möjlighet att snabbt få tillgång till sin säkerhet.

text: 2.3. När det gäller tillgång till centralbankslikviditet för avvecklingen stöder Eurosystemet för närvarande avveckling i centralbankspengar för värdepapperstransaktioner via TARGET2-Securities (T2S). Värdepapperscentraler får bara tillträde till T2S om de bedöms uppfylla godtagbarhetskriterierna och villkoren i tillämpliga ECB-riktlinjer. Om deltagarna i DLT SSS inte har tillgång till centralbankspengar kan pengar från en kommersiell bank, pengar från kommersiella banker i tokeniserad form och/eller e-pengartokens användas för avveckling av värdepapperstransaktioner. Om framväxten av sådana DLT SSS leder till en avsevärd ökning av användningen av pengar från en kommersiell bank eller e-pengartokens för att avveckla värdepapperstransaktioner, måste effekterna för den penningpolitiska transmissionen analyseras grundligt.

text: 3. Aspekter som rör övervakning och systemstabilitet/finansiell stabilitet

text: 3.1. ECBS:s roll på området värdepappersavveckling

text: 3.1.1. Av

text: artikel 127.2

text: fjärde strecksatsen i fördraget som speglar sig i

text: artikel 3.1 i stadgan

text: för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad stadgan) framgår att en annan grundläggande uppgift för ECBS är att främja väl fungerande betalningssystem. För att utföra denna grundläggande uppgift får ECB och de nationella centralbankerna [...] ställa anordningar till förfogande och ECB får utfärda förordningar för att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem inom unionen och i förbindelser med tredje land.

text: 3.1.2. Värdepapperscentraler är noga reglerad finansmarknadsinfrastruktur som övervakas av olika myndigheter i enlighet med förordningen om värdepapperscentraler, som uppställer krav för avvecklingen av finansiella instrument samt regler för värdepapperscentralers organisation och uppförande. Värdepapperscentralerna måste dessutom beakta Guidance on cyber resilience (ej översatt till svenska) från Kommittén för betalnings- och marknadsinfrastruktur (CPMI) samt styrelsen för International Organization of Securities Commissions (IOSCO) för vilken detaljerade genomföranderiktlinjer har tagits fram av Eurosystem Cyber Resilience Oversight Expectations for FMIs som riktar sig till alla finansmarknadsinfrastrukturer. Utöver de tillsynsbefogenheter som tilldelats de nationella behöriga myndigheterna enligt förordningen om värdepapperscentraler, agerar ECBS-medlemmarna som relevanta myndigheter, i sin egenskap av övervakningsmyndighet för värdepappersavvecklingssystem som drivs av värdepapperscentraler, eftersom centralbanker ger ut de mest relevanta valutorna i vilka avveckling sker och som centralbanker i vars räkenskaper kontantdelen av transaktionerna avvecklas. I detta hänseende anges i

text: skäl 8

text: i

text: förordningen

text: om värdepapperscentraler att den förordningen inte påverkar ECB:s och de nationella centralbankernas ansvar att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem inom unionen och i förbindelser med andra länder. Vidare anges att förordningen om värdepapperscentraler inte bör hindra ECBS-medlemmarna från att få tillgång till information som är relevant för utförandet av deras uppgifter, inbegripet övervakning av värdepapperscentraler och annan finansmarknadens infrastrukturer, inbegripet tillsyn av värdepapperscentraler och andra finansmarknadsinfrastrukturer.

text: 3.1.3. ECBS-medlemmarna fungerar dessutom ofta som avvecklingsagenter för kontantdelen av värdepapperstransaktioner och Eurosystemet erbjuder avvecklingstjänster via T2S till värdepapperscentraler (nedan kallade T2S-deltagare). Genom T2S tillhandahåller Eurosystemet en gemensam, neutral och gränslös avvecklingstjänst för värdepapperstransaktioner i centralbankspengar med leverans mot betalning till värdepapperscentraler och centralbanker i och utanför euroområdet. Eurosystemets övervakning av T2S är kopplad till dess uppdrag att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem, medan de behöriga och relevanta myndigheterna för värdepapperscentraler strävar efter att säkerställa att de fungerar smidigt, att avvecklingen är säker och effektiv samt att finansmarknaderna inom sina respektive jurisdiktioner fungerar väl.

text: 3.1.4. Av förslaget till förordning framgår en rad undantag från krav, skyldigheter och definitioner enligt förordningen om värdepapperscentraler och

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG

text: (nedan kallat direktivet om slutgiltig avveckling) som värdepapperscentraler kan begära när de ansöker om tillstånd att bedriva DLT-SSS. Sådana undantag får beviljas av den behöriga myndigheten efter ett bedömningsförfarande som inte förväntas inkludera de relevanta myndigheterna enligt förordningen om värdepapperscentraler, särskilt inte ECBS-medlemmarna. I förslaget till förordning föreskrivs ingen roll för de berörda myndigheterna i förfarandet för att bevilja ett tillstånd, ett undantag eller en ändring av ett befintligt tillstånd eller undantag. Detsamma gäller förfarandet för att återkalla ett tillstånd eller undantag som beviljats en värdepapperscentral som bedriver ett DLT SSS. ECB anser att de berörda myndigheterna måste involveras i dessa bedömningsprocesser för att säkerställa att de berörda myndigheterna utövar sina befogenheter enligt förordningen om värdepapperscentraler på ett korrekt sätt. Förslaget till förordning bör därför göra det möjligt för de berörda myndigheterna att delta i de nämnda bedömningsprocesserna för att korrekt återspegla de olika behörigheterna som framgår av förordningen om värdepapperscentraler. Dessutom bör de berörda myndigheternas medverkan inte begränsas till värdepapperscentraler, utan utvidgas till att även omfatta operatörer som bedriver en DLT-MTF som har för avsikt att tillhandahålla en värdepapperscentrals huvudtjänster. Skälet till detta är att de berörda myndigheternas befogenheter avser tjänsterna oavsett vem som tillhandahåller tjänsterna eller vilken teknik som används.

text: 3.1.5. Enligt förordningen om värdepapperscentraler är olika bestämmelser i den förordningen, däribland kravet att rapportera till behöriga myndigheter, inte tillämpliga på ECBS-medlemmarna i relation till värdepapperscentraler som centralbankerna inom ECBS hanterar direkt under eget ansvar. Enligt föreslaget till förordning omfattas en värdepapperscentral som bedriver ett DLT SSS av de regler som är tillämpliga på en värdepapperscentral enligt förordningen om värdepapperscentraler, utom om en sådan värdepapperscentral har sökt specifika undantag eller tillstånd från den behöriga myndigheten. Sammantaget innebär dessa bestämmelser att en värdepapperscentral som drivs av en centralbank inom ECBS som driver ett DLT SSS inte måste söka särskilda undantag eller tillstånd från en behörig myndighet, eftersom sådana värdepapperscentraler inte är skyldiga att rapportera till behöriga myndigheter och omfattas av ett begränsat antal krav enligt förordningen om värdepapperscentraler. Av rättssäkerhetsskäl vore det lämpligt att i skälen till föreslaget till förordning uttryckligen klargöra att sådana värdepapperscentraler som drivs av centralbanker inom ECBS är undantagna från bestämmelserna i föreslaget till förordning vad gäller förfarandet för att bevilja undantag och återkalla av tillstånd. I praktiken skulle detta sannolikt innebära att centralbankerna inom ECBS skulle utnyttja de undantag som föreskrivs i föreslaget till förordning utifrån sin egen riskanalys.

text: 3.2. Fysiska personers deltagande i DLT-marknadsinfrastrukturer

text: Förslaget till förordning ger en värdepapperscentral som bedriver ett DLT SSS (samt operatörer som bedriver en DLT-MTF) möjlighet att godta både fysiska och juridiska personer, som inte avses i förordningen om värdepapperscentraler, som deltagare. Reglerna i förslaget som ger sådana personer tillträde som deltagare är ganska allmänt hållna. I detta avseende specificerar de tekniska tillsynsstandarder som kompletterar förordningen om värdepapperscentraler de rättsliga, finansiella och operativa risker som en värdepapperscentral måste bedöma när den analyserar en ansökan om deltagande. Det är oklart hur dessa risker kommer att bedömas när en fysisk person ansöker om deltagande hos en värdepapperscentral. Om sådana risker inte beaktas ordentligt kan frågor uppstå i sådana fall om hur konkurrens på lika villkor kan garanteras mellan traditionella värdepappersavvecklingssystem och DLT SSS och avseende de risker som sådana deltagare kan utgöra, antingen för värdepapperscentralen själv eller för de andra deltagarna. På liknande sätt är det oklart vilka Mifid II-krav som är tillämpliga på värdepappersföretag som deltar i MTF-plattformar (t.ex. sådana som använder algoritmhandel) även skulle vara tillämpliga på fysiska personer som deltar i DLT-MTF. Det kan visa sig vara omöjligt att tillämpa vissa av kraven avseende investerarskydd enligt MiFID II och

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014

text: . Om det inte finns någon förmedling genom ett värdepappersföretag skulle icke-professionella investerare kunna investera i DLT överlåtbara värdepapper som kan vara olämpliga för dem. Dessutom finns det en skillnad, otillfredsställande vad gäller konkurrens på lika villkor, mellan de krav som är tillämpliga på DLT SSS och DLT-MTF när det gäller den maximala period under vilken fysiska personer kan tillåtas delta i dessa marknadsinfrastrukturer.

text: 3.3. Avveckling av betalningar i DLT-marknadsinfrastrukturer

text: 3.3.1. I förslaget till förordning föreskrivs att betalningar kan avvecklas i DLT-marknadsinfrastrukturer på tre sätt. För det första får avvecklingen av betalningar ske med hjälp av centralbankspengar när så är praktiskt möjligt och tillgängligt. För det andra, när avveckling genom centralbankspengar inte är praktiskt möjligt eller tillgängligt, kan betalningar avvecklas med hjälp av pengar från kommersiella banker, bland annat i tokeniserad form. ECB förstår att sådana pengar från kommersiella banker, bland annat i tokeniserad form, som även kallas avvecklingsmynt enligt föreslaget till förordning, ur ett rättsligt perspektiv inte kan särskiljas från traditionella kontantinsättningar. För det tredje kan betalningar avvecklas i e-pengartokens, enligt definitionen i förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om marknader för kryptotillgångar och om ändring av

text: direktiv (EU) 2019/1937

text: (nedan kallat förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar).

text: 3.3.2. Avveckling av betalningar i centralbankspengar ECB anser att avveckling i centralbankspengar bör vara standardlösningen för DLT-marknadsinfrastrukturer, och därför bör ett undantag från detta krav endast vara möjligt om den berörda operatören av DLT-marknadsinfrastrukturen visar att denna avvecklingsmetod inte är tillgänglig och praktiskt genomförbar.

text: 3.3.3. Eurosystemet erbjuder T2S-deltagare avveckling av värdepapperstransaktioner med leverans mot betalning i centralbankspengar. Trots att ECB välkomnar innovation och för att ytterligare utforska potentialen på innovativ teknik i samband med tillhandahållande av tjänster för värdepappersavveckling, skulle en potentiell avveckling i centralbankspengar av värdepapperstransaktioner med DLT överlåtbara värdepapper i T2S omfattas av begränsningar till följd av de aktuella tekniska begränsningarna samt även de avtalsmässiga och rättsliga ramar som styr tillhandahållandet av T2S-tjänster. I detta sammanhang är det värt att betona att de särdrag och undantag som kännetecknar varje DLT SSS som bedrivs av en värdepapperscentral kommer att beaktas när man bedömer om godtagbarhetskriterierna för T2S är uppfyllda när en värdepapperscentral vill ansluta sig till T2S.

text: 3.3.4. Om avvecklingen av transaktioner med DLT överlåtbara värdepapper är avsedd att äga rum utanför T2S, kan DLT SSS också omfattas av vissa av de begränsningar för att säkerställa avveckling i centralbankspengar som följer av de nuvarande tekniska begränsningarna samt de avtalsmässiga och rättsliga ramarna, beroende på ett DLT SSS specifika utformning och tillämpliga ECB-riktlinjer. Samma överväganden rörande avveckling utanför T2S gäller i tillämpliga delar för operatörer av DLT MTF.

text: 3.3.5. Avveckling av betalningar med personer som inte är auktoriserade som kreditinstitut Enligt förordningen om värdepapperscentraler får en värdepapperscentral, när det inte är möjligt och praktiskt genomförbart att göra avveckling i centralbankskonton, erbjuda sig att avveckla kontantutbetalningarna för hela eller delar av sitt avvecklingssystem för värdepapper via konton hos värdepapperscentralen själv. Om en värdepapperscentral erbjuder avveckling på konton hos ett kreditinstitut eller genom egna konton ska den göra så i enlighet med bestämmelserna i avdelning IV och förordningen om värdepapperscentraler. I föreslaget till förordning föreskrivs visserligen att en värdepapperscentral som bedriver ett DLT SSS måste identifiera, mäta, övervaka, hantera och minimera de motpartsrisker som användningen av pengar från en kommersiell bank eller e-pengartokens ger upphov till, men kraven för att säkerställa en sund kontantavveckling genom pengar från en kommersiell bank (eller e-pengartokens) i föreslaget till förordning är mycket allmänt hålnna jämfört med kraven i förordningen om värdepapperscentraler. Detsamma gäller i tillämpliga delar även för operatörer av DLT MTF plattformar. Det är värt att notera att föreslaget till förordning föreskriver att den behöriga myndigheten får undanta en värdepapperscentral som driver ett DLT SSS från bestämmelserna om kontantavveckling enligt förordningen om värdepapperscentraler, förutsatt att värdepapperscentralen säkerställer leverans mot betalning. Detta förefaller underförstått öppna dörren för att undanta en värdepapperscentral som avvecklar kontantdelen av värdepapperstransaktioner via sina egna konton från kravet om att vara auktoriserat som kreditinstitut enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU

text: (nedan kallat kapitalkravsdirektivet) och från bestämmelserna om anknutna banktjänster enligt förordningen om värdepapperscentraler. På samma sätt skulle den allmänna formuleringen av denna bestämmelse i förslaget till förordning också kunna tolkas som att den implicit öppnar dörren för att undanta en värdepapperscentral från skyldigheten att avveckla kontantdelen av värdepapperstransaktioner via konton som öppnats hos ett auktoriserat kreditinstitut.

text: 3.3.6. Enligt kapitalkravsdirektivet är det förbjudet för personer eller företag som inte är kreditinstitut att driva rörelse som omfattar att från allmänheten ta emot insättningar eller andra återbetalbara medel. Detta förbud gäller inte fall som är särskilt omfattade av nationell lagstiftning eller av unionsrätten. Det bör granskas huruvida möjligheten till ett undantag enligt förslaget till förordning från tillämpningen av

text: artikel 40

text: och avdelning IV i förordningen om värdepapperscentraler avseende kontantavvecklingen är alltför oklar för att betraktas som fall som är särskilt omfattade av unionsrätten som skulle göra det möjligt för en person som inte är ett kreditinstitut att ta emot insättningar från allmänheten. Mot bakgrund av denna konflikt mellan förslaget till förordning och kapitalkravsdirektivet måste unionens lagstiftande organ uttryckligen klargöra exakt vilken omfattningen det undantag från bestämmelserna om kontantavveckling i förordningen om värdepapperscentraler som en värdepapperscentral som driver ett DLT SSS (eller en operatör av en DLT MTF plattform) kan ansöka om.

text: 3.3.7. I avsaknad av specifika uppgifter om hur avvecklingen av betalningar i e-pengartokens kan ske, skulle deltagare i en värdepapperscentral som driver ett DLT SSS kunna öppna konton direkt hos värdepapperscentralen i syfte att avveckla kontantdelen av en värdepapperstransaktion i e-pengartokens, eller alternativt skulle den värdepapperscentral som bedriver ett DLT SSS och dess deltagare öppna ett konto hos en tredje part som tillhandahåller tjänster för e-pengartokens. I dessa två fall skulle värdepapperscentralen eller den tredje parten vara utgivare av e-pengartokens och säkerställa att kontantdelen avvecklas i e-pengartokens. I detta sammanhang är det värt att notera att, enligt förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar, e-pengartoken endast kan emitteras av ett kreditinstitut eller av ett institut för elektroniska pengar. I avsaknad av andra bestämmelser i förslaget till förordning tolkar ECB det som så att det undantag som framgår av förslaget till förordning avseende bestämmelserna om kontantavveckling i förordningen om värdepapperscentraler, inte avser att undanta en värdepapperscentral eller en tredje part som emitterar e-pengartoken och avvecklar kontantdelen av värdepapperstransaktioner via sina egna konton från licensieringskraven enligt förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar. Samma överväganden om avvecklingen av betalningsskyldigheter i e-pengartoken gäller i tillämpliga delar för operatörer av DLT MTF plattformar. Det är svårt att förstå varför unionens lagstiftande organ å ena sidan skulle vilja kräva att e-pengartoken endast får emitteras av kreditinstitut eller av institut för elektroniska pengar, och samtidigt indirekt öppna dörren för att avveckla kontantdelen av värdepapperstransaktioner i traditionella kontanter eller avvecklingsmynt via konton som öppnats hos personer som inte är auktoriserade som kreditinstitut.

text: 3.3.8. När unionens lagstiftande organ överväger att öppna dörren för att avveckla kontantdelen av värdepapperstransaktioner via konton som öppnats hos personer som inte är auktoriserade som kreditinstitut, bör de beakta CPMI-Ioscos principer för finansmarknadens infrastrukturer (Principles for Financial Market Infrastructures (PFMI)). Av CPMI-Iosco princip 9 (Money settlements) framgår att, om avvecklingen av pengar inte sker i centralbankspengar, CPMI-Iosco princip 9 endast anger avvecklingen via konton hos kommersiella kreditinstitut eller via finansmarknadsstrukturens egna bokföring som alternativ. I CPMI-Iosco-princip 9 föreskrivs uttryckligen att, om finansmarknadsinfrastrukturen genomför avvecklingen i sin egen bokföring, bör den minimera och strikt kontrollera sina kredit- och likviditetsrisker. I ett sådant arrangemang erbjuder ett finansmarknadsinfrastrukturen sina deltagare kontantkonton, och en betalnings- eller avvecklingsskyldighet fullgörs genom att en av finansmarknadsinfrastrukturens deltagare erhåller en direkt fordran gentemot finansmarknadsinfrastrukturen själv. Kredit- och likviditetsriskerna i samband med en fordran på en finansmarknadsinfrastruktur är därför direkt kopplade till finansmarknadsinfrastrukturens samlade kredit- och likviditetsrisker. Ett sätt för en finansmarknadsinfrastruktur att minimera dessa risker vore att begränsa sin verksamhet och verksamhet till clearing och avveckling och processer som har ett nära samband med dessa. För att avveckla betalningsförpliktelserna skulle finansmarknadsinfrastrukturen dessutom kunna inrättas som ett finansiellt specialinstitut och begränsa tillhandahållandet av kontantkonton endast till deltagarna. Beroende på den lokala lagstiftningen skulle dessa finansiella specialinstitut generellt vara skyldiga att ha banktillstånd och omfattas av tillsyn.

text: 3.3.9. Enligt föreslaget till förordning får fysiska personer delta direkt i DLT-marknadsinfrastrukturer. Om kontantdelen av en värdepapperstransaktion skulle förekomma i bokföringen hos en person som inte är ett auktoriserat kreditinstitut, skulle detta få till följd att de kontantkonton som innehas av fysiska personer, samt även juridiska personer såsom mikro-, små och medelstora företag, hos DLT-marknadsinfrastrukturer inte skulle omfattas av skyddet från insättningsgarantin enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU

text: (nedan kallat direktivet om insättningsgarantisystem) och av insättarföreträde enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU

text: (nedan kallat BRRD). Direktivet om insättningsgarantisystem och insättarföreträde enligt direktivet om återhämtning och resolution av banker gäller endast insättningar i form av ett tillgodohavande i form av inlåning eller som ett tillfälligt led i normala banktransaktioner och som ett kreditinstitut måste betala tillbaka. Med beaktande av CPMI-Iosco-princip 9, särskilt minimering och strikt kontroll av kredit- och likviditetsrisker i samband med penningavvecklingar med hjälp av finansmarknadsinfrastrukturer, förefaller en sådan situation inte ge tillräckliga möjligheter att skydda fysiska personers medel som placerats hos operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer. I förslaget till förordning fastställs dessutom inte något tröskelvärde för att begränsa möjligheten för operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer att inneha medel från fysiska personer samt mikro-, små och medelstora företag, trots att sådana personer felaktigt kan tro att deras medel utgör insättningar som omfattas av direktivet om insättningsgarantisystem och insättarföreträde enligt direktivet om återhämtning och resolution av banker.

text: 3.3.10. Slutligen bör unionens lagstiftande organ överväga huruvida det kan uppstå risker för det finansiella systemets stabilitet om undantag från de tillståndskrav som föreskrivs i kapitalkravsdirektivet, förordningen om värdepapperscentraler och förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar beviljas enligt föreslaget till förordning i samband med a) att man bedriver en rörelse som omfattar att från allmänheten ta emot insättningar eller andra återbetalbara medel, b) tillhandahållandet av anknutna banktjänster samt c) emissionen av e-pengartoken. Undantag från de ovannämnda tillståndskraven avseende verksamhet som vanligtvis är begränsad till banksektorn skulle leda till en förskjutning från kreditinstituten till andra aktörer än banker. Följaktligen skulle deltagare i DLT-marknadsinfrastrukturer, och eventuellt deltagare i befintliga SSS eller MTF-plattformar som förvaltas av samma operatörer av DLT-marknadsinfrastruktur, inbegripet sammanlänkad finansmarknadsinfrastruktur, till följd av detta utsättas för högre kredit- och likviditetsrisker eftersom de strikta reglerings- och tillsynskraven som gäller för kreditinstitut inte gäller för andra aktörer än banker. I slutändan skulle DLT-marknadsinfrastruktur gynnas av färre skyddsåtgärder på en lägre nivå som inte bara kan hämma deras övergripande sundhet utan mer allmänt spridningen av DLT-teknik i efterhandelssektorn.

text: 3.3.11. Riskhanteringskrav som är tillämpliga på anknutna banktjänster Genom förordningen om värdepapperscentraler införs mycket stränga krav på anknutna banktjänster, eftersom tillhandahållandet av sådana tjänster medför betydande finansiella risker, inbegripet intradagskredit- och likviditetsrisker. Värdepapperscentralernas systemrelevanta roll på finansmarknaderna motiverar stränga riskhanteringskrav för att säkerställa deras motståndskraft vid extrema men samtidigt möjliga omständigheter. Som tidigare påpekats får endast värdepapperscentraler som är auktoriserade som kreditinstitut och utsedda kreditinstitut som uppfyller de krav som framgår av avdelning IV i förordningen om värdepapperscentraler tillhandahålla anknutna banktjänster. ECB noterar att föreslaget till förordning tillåter att en värdepapperscentral som är auktoriserad som kreditinstitut och bedriver ett DLT SSS, eller som anlitar ett kreditinstitut som tillhandahåller anknutna banktjänster, undantas från kraven i

text: artikel 40 i förordningen

text: om värdepapperscentraler, inbegripet de som framgår av avdelning IV i den förordningen. Undantagets omfattning definieras inte i föreslaget till förordning, så det förutsätts att ett DLT SSS som bedrivs av en värdepapperscentral kan undantas från vissa eller alla krav i avdelning IV i förordningen om värdepapperscentraler, inbegripet de som rör omfattningen av de anknutna banktjänsterna, hanteringen av kredit- och likviditetsrisker samt extra kapitalkrav. Beroende på hur omfattande ett undantag är, skulle den risknivå som DLT-SSS utsätts för variera, och i synnerhet om undantaget omfattar alla de krav som framgår av avdelning IV kan riskerna bli mycket betydande. De krav som gäller för avveckling via konton hos kommersiella kreditinstitut i enlighet med föreslaget till förordning, är allmänt hållna och kan inte garantera att riskhanteringsåtgärder tillämpas i proportion till de risker som uppstår. Mot bakgrund av detta föreslår ECB att unionens lagstiftande organ mer i detalj specificerar omfattningen av undantagen från

text: artikel 40 i förordningen

text: om värdepapperscentraler och de villkor som ska uppfyllas för att beviljas sådana undantag. Detsamma bör i tillämpliga delar också gälla för operatörer av DLT MTF plattformar, om de inte avvecklar i centralbankspengar, med beaktande av övervägandena om att säkerställa konkurrens på lika villkor mellan DLT MTF plattformar och DLT-SSS, enligt vad som framgår av punkt 1.3.

text: 3.4. Insolvensskydd enligt direktivet om slutgiltig avveckling

text: Enligt föreslaget till förordning får en värdepapperscentrals drift av ett DLT-SSS inte jämställas med driften av ett system enligt definitionen i direktivet om slutgiltig avveckling, inte minst eftersom fysiska personer enligt föreslaget till förordning kan vara deltagare i ett DLT SSS. I ett sådant fall skulle driften av ett DLT SSS inte betraktas som en utvidgning av verksamheter eller tjänster enligt förordningen om värdepapperscentraler, utan som en ytterligare verksamhet eller tjänst som bör omfattas av bedömnings- och auktorisationsprocessen enligt förordningen om värdepapperscentraler. ECB har tre synpunkter på detta. För det första erinrar ECB om den avgörande roll som konceptet (rättslig) slutgiltighet har för att skydda avvecklingssystemens deltagare från de negativa konsekvenserna av insolvensförfaranden mot andra deltagare och för att minska systemriskerna som utgår från driften av finansmarknadsinfrastrukturer. Om ett DLT SSS inte skulle klassificeras som ett system i den mening som avses i direktivet om slutgiltig avveckling, skulle insolvensskyddet enligt direktivet inte gälla själva DLT SSS. För det andra noterar ECB att föreslaget till förordning inte är tydligt vad gäller de rättsliga åtgärder som kan behöva vidtas om en värdepapperscentral samtidigt bedriver ett värdepappersavvecklingssystem och ett DLT SSS (t.ex. för att avgränsa båda dessa genom att överföra deras verksamhet till olika juridiska personer). Om riskerna avseende slutgiltighet realiseras för oskyddade DLT SSS och/eller deras deltagare skulle dessa kunna sprida sig till andra reguljära värdepappersavvecklingssystem som bedrivs av samma värdepapperscentral, samt även till dess deltagare. Sådana risker kan uppstå t.ex. om en eller flera enheter deltar i både ett reguljärt och ett DLT SSS som bedrivs av samma värdepapperscentral. Mot bakgrund av detta vore det bra om föreslaget till förordning krävde att en värdepapperscentral som bedriver ett DLT SSS (oavsett om detta sker parallellt med driften av ett reguljärt värdepappersavvecklingssystem) tydligt anger riskerna i samband med insolvens och slutgiltig avveckling som dess deltagare är utsatta för, samt eventuella riskreducerande åtgärder som värdepapperscentralen har vidtagit för att begränsa sådana risker. För det tredje anser ECB att det vore fördelaktigt om föreslaget till förordning uttryckligen involverade de berörda myndigheternas i bedömningen av de risker som den parallella driften av reguljära värdepappersavvecklingssystem och DLT SSS kan ge upphov till, inom ramen för tillståndsgivningen för värdepapperscentraler.

text: 3.5. Konkurrens på lika villkor för operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer

text: I förslaget till förordning hänvisas kortfattat till frågan om att förebygga och hantera utebliven avveckling, som är avgörande för att främja avvecklingsdisciplin och en säker och effektiv avveckling av transaktioner. Det finns här en betydande asymmetri mellan de krav som är tillämpliga på en DLT MTF plattform och bestämmelserna i förordningen om värdepapperscentraler. Avsaknaden av enhetliga krav på uteblivna avvecklingar kan utlösa en kapplöpning mot botten bland operatörer av DLT MTF plattformar och kan i slutänden leda till en mer förmånlig behandling av DLT MTF operatörer jämfört med värdepapperscentraler och en lägre nivå på avvecklingssäkerheten för DLT MTF deltagare jämfört med deltagare i en värdepapperscentral.

text: 3.6. Exitstrategi för operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer och borttagande av DLT överlåtbara värdepapper från handel

text: Föreslaget till förordning hänvisar i allmänna ordalag till en övergångsstrategi, dvs. en exitstrategi som operatörer av DLT-marknadsinfrastrukturer måste ha på plats om tillståndet eller vissa av de beviljade undantagen måste återkallas eller på annat sätt dras in, eller om verksamheten frivilligt eller oavsiktligt upphör. Om tillstånd eller undantag återkallas eller marknadsvärderingen av DLT överlåtbara värdepapper överskrider vissa tröskelvärden kan en operatör av en DLT-marknadsinfrastruktur bli tvungen att genomföra väsentliga förändringar, vars genomförande sannolikt skulle vara tidskrävande. Om det inte finns någon alternativ operatör för en DLT-marknadsinfrastruktur som kan eller vill säkerställa kontinuitet i tjänsterna, kan återkallandet av ett visst tillstånd eller av något av de beviljade undantagen eventuellt inte genomföras i praktiken, i strid med andan i föreslaget till förordning. Mot denna bakgrund föreslår ECB att unionens lagstiftande organ mer i detalj reglerar exitstrategins specifika innehåll och tidsplanen för dess genomförande. Dessutom bör föreslaget till förordning kompletteras med särskilda förfaranden som kan tillämpas vid borttagande av DLT överlåtbara värdepapper från handel på en DLT MTF plattform samt om tröskelvärdet på 200 miljoner euro för börsvärdet för upptagande till handel på en DLT MTF plattform inte uppfylls. Det viktigaste är att det tydligt anges hur investerare som innehar de relevanta DLT överlåtbara värdepapperena kan skyddas i sådana fall. Det bör anges om emittenten (eller dess största aktieägare) bör genomföra ett återköp av de relevanta DLT överlåtbara värdepapperena, huruvida en sådan transaktion skulle vara obligatorisk även för investerare, och hur ett skäligt pris kan fastställas i sådana situationer. Alternativt föreslår ECB att det bör finnas särskilda arrangemang för att konvertera sådana DLT överlåtbara värdepapper till icke-DLT överlåtbara värdepapper som registreras hos en värdepapperscentral.

text: 3.7. Samverkan med förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar

text: 3.7.1. Det finns en potentiell oklarhet mellan föreslaget till förordning och tillämpningsområdet för förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar. I de avvecklingsmodeller för e-pengartoken som beskrivs i punkt 3.3.7 skulle utgivare av e-pengartoken och/eller tjänsteleverantörer, som enligt förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar omfattas av paraplydefinitionerna av emittent av kryptotillgångar och leverantörer av tjänster för kryptotillgångar, i praktiken tillhandahålla tjänster som rör finansiella instrument, nämligen DLT överlåtbara värdepapper. I sådana fall tycks dessa tjänster varken regleras i föreslaget till förordning eller i förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar.

text: 3.7.2. Enligt förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar omfattas dessutom e-pengartoken som klassificeras som betydande av ytterligare krav. När det gäller förvaring av reservtillgångar måste emittenter av betydande e-pengartoken säkerställa att reservtillgångarna inte är belånade eller pantsatta genom ett avtal om finansiellt säkerhetsställande, ett avtal om finansiell äganderättsöverföring eller ett avtal om finansiell säkerhet i den mening som avses i artikel

text: 2.1 a

text: 2.1 b

text: respektive 2.1 c i

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/47/EG

text: . Med tanke på att DLT överlåtbara värdepapper eller e-pengartoken kan behöva ställas som säkerhet vid avveckling av värdepapperstransaktioner är det oklart hur en pantsättning som avtal om finansiellt säkerhetsställande, ett avtal om finansiell äganderättsöverföring eller ett avtal om finansiell säkerhet på ett giltigt sätt skulle kunna genomföras på tillgångssidan av tillgångar i e-pengartoken mot bakgrund av de ovannämnda begränsningarna i förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar. För att använda e-pengartoken i samband med värdepappersavveckling är det av yttersta vikt att de kan ställas som säkerhet. Mot bakgrund av ovanstående anser ECB att man bör reflektera ytterligare över samspelet mellan föreslaget till förordning, förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar och unionens befintliga lagstiftning avseende finansiella tjänster och banker.

text: 4. Tillsynsaspekter

text: 4.1. ECB och den berörda nationella behöriga myndigheten utövar särskilda tillsynsbefogenheter enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013

text: (nedan kallad kapitalkravsförordningen) och kapitalkravsdirektivet. Genom SSM-förordningen tilldelas ECB dessutom specifika tillsynsuppgifter för kreditinstitut inom euroområdet och görs ansvarig för att den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) fungerar på ett effektivt och enhetligt sätt. Inom ramen för detta fördelas tillsynsuppgifterna mellan ECB och de deltagande nationella behöriga myndigheterna. Framför allt har ECB till uppgift att tilldela och återkalla auktorisationer för samtliga kreditinstitut. För betydande kreditinstitut har ECB bland annat också till uppgift att säkerställa efterlevnad av relevant unionslagstiftning som föreskriver tillsynskrav för kreditinstitut, inbegripet kravet att ha tillförlitliga styrformer, såsom sunda riskhanteringsprocesser och interna kontrollmekanismer. För detta ändamål ges ECB alla tillsynsbefogenheter att ingripa i institutens verksamhet som den behöver för att utföra sina uppgifter.

text: 4.2. I föreslaget till förordning fastställs de grundläggande kraven för driften av DLT marknadsinfrastrukturer, tillsammans med en rad undantag som kan begäras från särskilda krav i MiFID II, förordning

text: (EU) nr 2014/600

text: och förordningen om värdepapperscentraler. Detta innebär att värdepappersföretag som också är auktoriserade som kreditinstitut och marknadsoperatörer kan begära tillstånd från den nationella behöriga myndigheten att bedriva DLT-marknadsinfrastrukturer för bland annat registrering och avveckling av DLT överlåtbara värdepapper. Dessutom kräver föreslaget till förordning att operatörer av DLT marknadsinfrastrukturer samarbetar med de behöriga myndigheterna som ansvarar för beviljandet av särskilda tillstånd samt med Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma).

text: 4.3. ECB noterar att den nuvarande strategin för auktorisationsprocessen främjar likabehandlingen av kreditinstitut och andra operatörer än kreditinstitut och utgör ett steg i riktning mot en riskbaserad tillsyn med beaktande av den verksamhet som bedrivs av en viss enhet. Även om det i förslaget till förordning inte föreskrivs att ECB ska involveras (i egenskap av tillsynsmyndighet) i auktorisations- och undantagsprocessen, kan det vara relevant för ECB, ur ett tillsynsperspektiv, att erhålla information från den nationella behöriga myndigheten om betydande kreditinstitut som vill bedriva en DLT-marknadsinfrastruktur. Därför föreslås det att föreslaget till förordning bör innehålla en skyldighet för den nationella behöriga myndigheten att underrätta tillsynsmyndigheten, inbegripet ECB för betydande kreditinstitut, om huruvida tillstånd och undantag beviljas eller inte, samt även om korrigerande åtgärder vidtas. Av samma skäl föreslås det att föreslaget till förordning bör inkludera den tillämpliga tillsynsmyndigheten bland mottagarna av regelbunden rapportering från operatörer av en DLT-marknadsinfrastruktur.

text: I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring.

text: Detta yttrande kommer att offentliggöras i EUR-Lex.

text: Utfärdat i Frankfurt am Main den 28 april 2021.

text: Christine Lagarde

text: ECB:s ordförande


publisher: Europeiska centralbanken

sprak: en

title: Opinion of the European Central Bank of 30 April 2021 on freedom of information (CON/2021/16)

serie: con

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 30 April 2021 on freedom of information (

text: ) Introduction and legal basis

type: rubrik

text: On 18 March 2021 the European Central Bank (ECB) received a request from the Austrian Federal Chancellery for an opinion on a draft law amending the Law on the Federal Constitution, the Law of 1948 on the Court of Auditors and the Law of 1953 on the Constitutional Court and adopting a Law on freedom of information (hereinafter the ‘draft law’) . The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union and the third indent of

text: Article 2(1) of Council Decision 98/415/EC

text: , as the draft law relates to the Oesterreichische Nationalbank (OeNB) and the tasks concerning the prudential supervision of credit institutions conferred upon the ECB pursuant to Article 127(6) of the Treaty. In accordance with the first sentence of Article 17.5 of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council has adopted this opinion.

type: stycke

text: 1. Purpose of the draft law

text: 1.1 The draft law aims at ensuring a transparent and publicly accountable government. To achieve this, the draft law abolishes the existing principle of official secrecy under the Austrian Federal Constitution and replaces it with a twofold principle of freedom of information. First, a constitutional obligation to publish ‘information of general interest’ via a central information register is introduced. The draft law defines information of general interest as information concerning or relevant to a general group of persons, in particular studies, expert reports, opinions and contracts with a value of at least EUR 100 000. Second, a constitutionally guaranteed right of access to ‘information’ for anyone is established. In the Law on freedom of information , the term information is more broadly defined as ‘information of general interest’ and means any record for official or business purposes in the sphere of activity of an institution, irrespective of the form in which it exists and is available. 1.2 The new information rights and obligations will be further specified in a new Law on freedom of

text: 1 Bundesgesetz, mit dem das Bundes-Verfassungsgesetz, das Rechnungshofgesetz 1948 und das Verfassungsgerichtshofgesetz 1953 geändert und ein Informationsfreiheitsgesetz erlassen wird.

text: Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions (OJ L 189, 3.7.1998, p. 42).

text: 3 Bundes-Verfassungsgesetz, BGBl. Nr. 1/1930 as amended by BGBl. I Nr. 2/2021.

text: 4 Bundesgesetz über den Zugang zu Informationen (Informationsfreiheitsgesetz – IFG). information. 1.3 The obligation to publish information of general interest is addressed to all kinds of public bodies, including institutions entrusted with the management of federal administrative activities. The right of access to information applies to such bodies and additionally to all foundations, funds, institutions and undertakings subject to the control of the Rechnungshof Österreich (Austrian Court of Auditors), e.g. state-owned undertakings. 1.4 The draft law exempts certain information from the requirement to publish or to provide access to the public (hereinafter the ‘exempt information’). The exempt information includes information whose secrecy is, inter alia, (a) necessary for compelling reasons of integration and foreign policy, in particular in accordance with directly applicable provisions of European Union law, (b) in the interest of national security, national defence or the maintenance of public order and security, (c) necessary for the preparation of a decision, in particular in the interest of official proceedings or to protect legal provisions on the confidentiality of negotiations, deliberations and votes or (d) necessary to safeguard overriding legitimate interests of another party, in particular to protect professional, business or trade secrets. Exempt information may only be withheld to the extent and for as long as it is necessary and proportionate after consideration of all interests involved and not otherwise provided for by law. If an exemption only applies to part of the information, only that part shall be subject to the obligation to maintain secrecy. 1.5 The explanatory memorandum sheds further light on the scope of exempt information under the draft law. In particular, the explanatory memorandum states that, with regard to secrecy or information regulations determined under Union law, the circumstance of ‘overriding reasons pertaining to integration policy’ justifying an exception may be applicable. The explanatory memorandum states that this exception is applicable irrespective of whether Union law enjoys priority of application. The ECB understands from this reference that confidentiality obligations under directly applicable Union law shall in any case take precedence over national information obligations such as those stated in the draft law. Regarding the ‘overriding legitimate interests of another party’ to be protected, the explanatory memorandum states that potentially overriding private interests include, inter alia, legally protected professional, business or trade secrets. 1.6 Information rights are safeguarded by a judicial procedure. If access to the information is not granted by the respective institution, the responsible body for providing information shall, at the written request of the person requesting the information, issue a decision within two months of receipt of the request. An appeal may be filed against such a decision with the competent administrative court. The court has to decide on the legitimacy of the refusal to provide information. 1.7 The draft law will enter into force 18 months after its publication in the Bundesgesetzblatt (Federal Law Gazette). The explanatory memorandum notes that the purpose of this transition period between the draft law’s publication and its entry into force (vacatio legis) is to examine and, if necessary, amend existing confidentiality provisions and information rules on the basis of the new constitutional provisions.

text: 2. General Observations

text: 2.1 The ECB generally welcomes the draft law’s aim to enhance the legitimacy and accountability of the public sector by providing access to certain information to the general public . 2.2 The ECB wishes to recall that there are various provisions of Union law governing the general public’s right of access to information held by the OeNB and the Finanzmarktaufsicht (FMA, Austrian Financial Market Authority) in their respective capacities as a member of the European System of Central Banks (ESCB) and/or a national competent authority (NCA) assisting the ECB in the exercise of the tasks conferred on the ECB by

text: Council Regulation (EU) No 1024/2013

text: . 2.3 Article 37(1) of the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank (hereinafter the ‘Statute of the ESCB’) provides that the members of the governing bodies and the staff of the ECB and the national central banks (NCBs) in the ESCB shall be required, even after their duties have ceased, not to disclose information of the kind covered by the obligation of professional secrecy. 2.4

text: Article 27(1) of Regulation (EU) No 1024/2013

text: provides that members of the Supervisory Board, staff of the ECB and staff seconded by participating Member States carrying out supervisory duties, even after their duties are ceased, are subject to the professional secrecy requirements set out in Article 37 of the Statute of the ESCB and in the relevant acts of Union law. 2.5

text: Article 53(1) of Directive 2013/36/EU

text: of the European Parliament and of the Council requires that Member States provide that all persons working for or who have worked for the competent authorities and auditors or experts acting on behalf of the competent authorities are bound by the obligation of professional secrecy. 2.6 Decision ECB/2004/3 of the European Central Bank defines the conditions and limits according to which the ECB gives public access to ECB documents. Documents that are in the possession of an NCB and have been drawn up by the ECB may be disclosed by the NCB only subject to prior consultation of the ECB concerning the scope of access, unless it is clear that the document will or will not be disclosed. Alternatively, the NCB may refer the request to the ECB . While Decision ECB/2004/3 guarantees the right of access to ECB documents , it also protects certain public and private interests by way of exceptions . For example, access to a document containing opinions for internal use as part of deliberations and preliminary consultations within the ECB or with NCBs shall be refused even after the decision has been taken, unless there is an overriding public interest

text: 5 See paragraph 2.1 of Opinion

text: and of

text: . All ECB opinions are published on EUR-Lex.

text: Council Regulation (EU) No 1024/2013 of 15 October 2013

text: conferring specific tasks on the European Central Bank concerning policies relating to the prudential supervision of credit institutions (OJ L 287, 29.10.2013, p. 63).

text: 7 Directive

text: of the European Parliament and the Council of 26 June 2013 on access to the activity of credit institutions and the prudential supervision of credit institutions and investment firms, amending Directive

text: and repealing Directives 2006/48EC and

text: (OJ L 176, 27.6.2013, p. 338).

text: 8 Decision ECB/2004/3 of the European Central Bank of 4 March 2004 on public access to European Central Bank documents (OJ L 80, 18.3.2004, p. 42).

text: 9 See Article 5 of Decision ECB/2004/3. This provision also applies to documents originating from the European Monetary Institute or the Committee of Governors. in disclosure . 2.7 ECB documents may also be in the possession of the NCAs as a result of their duty to assist the ECB, to cooperate in good faith and to exchange information with the ECB pursuant to

text: Regulation (EU) No 1024/2013

text: . Decision

text: (EU) 2015/811

text: of the European Central Bank (ECB/2015/16) provides that where an NCA receives a request for an ECB document in its possession, the NCA must consult the ECB on the scope of access to be granted, prior to taking a decision on disclosure, unless it is clear that the document will or will not be disclosed. Alternatively, the NCA may refer the request to the ECB . 2.8 Pursuant to the rules on professional secrecy contained in Directive

text: confidential supervisory information received in the course of their duties by persons working for or who have worked for competent authorities, and auditors or experts acting on behalf of competent authorities, may be disclosed only in summary or aggregate form, such that individual credit institutions cannot be identified, without prejudice to cases covered by criminal law . Directive

text: contains an exhaustive list of provisions detailing the conditions under which competent authorities, including the ECB and the NCAs within the framework of the Single Supervisory Mechanism (SSM), may use confidential supervisory information, the exchange of information between competent authorities and with oversight bodies, the transmission of information concerning monetary, deposit protection, systemic and payment aspects, the transmission of information to other entities, and the disclosure of information concerning clearing and settlement services .

text: 3. Specific Observations

text: Professional secrecy requirements under Union law

text: 3.1 The ECB understands from the explanatory memorandum that, with regard to the professional secrecy requirements under directly applicable provisions of Union law that are relevant to the OeNB and the FMA, the circumstance of ‘overriding reasons pertaining to integration policy’ justifying an exception may be applicable. Based on this, the ECB understands that the draft law intends to exempt (a) information of the kind covered by the obligation of professional secrecy of the members of the governing bodies and the staff of the OeNB pursuant to Article 37 of the Statute of the ESCB and (b) documents drawn up by the ECB or other ECB documents in the possession of the OeNB or the FMA, whose disclosure are subject to the ECB’s public access regime. However, information is only exempt to the extent and subject to an overall assessment of all

text: 13 Decision

text: (EU) 2015/811

text: of the European Central Bank of 27 March 2015 on public access to European Central Bank documents in the possession of the national competent authorities (ECB/2015/16) (OJ L 128, 23.5.2015, p. 27).

text: 14 See

text: Article 2 of Decision (EU) 2015/811

text: 16 See paragraph 30 of the judgement of the European Court of Justice of 13 September 2018, Enzo Buccioni C- 594/16, ECLI:EU:C:2018:717 and paragraph 38 of the judgement of 19 June 2018, Baumeister

text: , ECLI:EU:C:2018:464.

text: 17 See generally

text: Articles 53

text: to 62 of Directive

text: . interests under consideration and unless otherwise stipulated by law. Thus, the ECB understands that as a result of a balancing of interests, the exemption of information under the draft law is not absolute. 3.2 Against this background, the ECB suggests to ensure the explicit compatibility of the draft law with Article 37 of the Statute of the ESCB and the public access regime of the ECB . In this respect it should be clarified in the text of the draft law that any obligation to provide information is without prejudice to professional secrecy requirements under the Statute of the ESCB and the public access regime of the ECB. 3.3 As far as concerns public access to information held by the OeNB or the FMA in their capacity as NCAs within the meaning of

text: Regulation (EU) No 1024/2013

text: , the ECB would like to raise one important concern. Unlike directly applicable Union law, a directive is not directly applicable, and is therefore not clearly exempt from the information requirements under the wording of the draft law. The scope of the exemption in respect of business or trade secrets is somewhat unclear and leaves room for interpretation. It is doubtful whether the provisions on exchange of information and professional secrecy under

text: Article 53

text: et seq. of Directive

text: , as transposed into national law, are sufficiently safeguarded by the draft law, in view of the explicit reference to directly applicable Union law, and taking into consideration that exempt information is subject to a balancing of interests. Information protected by the professional secrecy requirements under

text: Article 53(1) of Directive 2013/36/EU

text: should be clearly and unconditionally exempted under the draft law. 3.4 The ECB understands that the OeNB and the FMA are public bodies within the meaning of the draft law. The ECB further understands that the staff and the members of the governing bodies of the OeNB and the FMA remain bound by professional secrecy obligations set out in specific provisions of national law . The ECB expects that any professional secrecy obligations which Union law requires Member States to implement on a national level will not be derogated from by the draft law. Legal certainty 3.5 The draft law does not state that the information requirements under the draft law only refer to information obtained after it comes into force. Accordingly, OeNB and FMA may be faced with requests to provide access to information received before the draft law enters into force. Such information may include information that was provided to OeNB or FMA specifically relying on the general exemption for public access which OeNB or FMA have to comply with under the current legal regime (and not under the draft law). The obligation under the draft law to provide such information to the general public could undermine the principle of legal certainty and the justified confidence of, for instance, market participants, which may have provided information to OeNB and FMA relying on the information remaining confidential. For the sake of legal certainty, it could be clarified that the draft law only relates to information that OeNB or the FMA obtains after the draft

text: 18 See paragraph 3.1 of Opinion

text: and of

text: . 19 Section 14 para 2 of the Law on the Financial Market Authority (Finanzmarktaufsichtsbehördengesetz, FMABG), section 45 of the Law on the National Bank (Nationalbankgesetz, NBG) and section 38 of the Law on Austrian banking (Bankwesengesetz, BWG). law comes into force. The ECB also wishes to reiterate that as long as the documents to be published by the FMA or the OeNB in the central information register are ECB documents, prior consultation of the ECB is necessary. This opinion will be published on EUR-Lex. Done at Frankfurt am Main, 30 April 2021. [signed] The President of the ECB Christine LAGARDE

type: vagledning

utgivare: ecb


text: Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions (OJ L 189, 3.7.1998, p. 42).

text: Ustawa z dnia 10 czerwca 2016 r. o Bankowym Funduszu Gwarancyjnym, systemie gwarantowania depozytów oraz przymusowej restrukturyzacji (Dziennik Ustaw z 2016, poz. 996).

text: See Article 79(1) of the Law of 6 July 1982 on the Land and Mortgage Registers and on Mortgage (Ustawa z dnia 6 lipca 1982 r. o księgach wieczystych i hipotece (Dziennik Ustaw z 1982 r., nr 19, poz. 147)). (and Article 17(1) of the Law of 6 December 1996 on the Registered Pledge and the Pledge Registry (.Ustawa z dnia 6 grudnia 1996 r. o zastawie rejestrowym i rejestrze zastawów (Dziennik Ustaw z 1996 r., nr 149, poz. 703)).

text: For the description of the BKG status and tasks see Opinion

text: . All ECB opinions are published on EUR- Lex.

text: See paragraph 2.2 of Opinion

text: and paragraph 2 of Opinion

text: . 6 Article 282(4) of the Treaty and Article 42.2 of the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank. 7 See

text: Article 4(2)

text: (a) of

text: Regulation (EU) 2021/378

text: of the European Central Bank of 22 January 2021 on the application of minimum reserve requirements (ECB/2021/1), which will apply from 26 June 2021 (OJ L 73, 3.3.2021, p. 1). 8 See Directive

text: of the European Parliament and of the Council of 4 April 2001 on the reorganisation and winding up of credit institutions (OJ L 125, 5.5.2001, p. 15). 9 See Directive

text: of the European Parliament and of the Council of 15 May 2014 establishing a framework for the recovery and resolution of credit institutions and investment firms and amending

text: Council Directive 82/891/EEC

text: , and Directives

text: and

text: , and Regulations

text: (EU) No 1093/2010

text: and

text: (EU) No 648/2012

text: , of the European Parliament and of the Council (OJ L 173, 12.6.2014, p. 190).

text: See for example

text: Article 55

text: (a) of Guideline

text: (EU) 2015/510

text: of the European Central Bank of 19 December 2014 on the implementation of the Eurosystem monetary policy framework (General Documentation Guideline) (ECB/2014/60) (OJ L 91, 2.4.2015, p. 3). 11 Ustawa z dnia 29 sierpnia 1997 r. o Narodowym Banku Polskim ( ).

text: Dziennik Ustaw z 2017 r., poz. 1373

text: See the ECB’s Convergence Report 2020, pp. 199-200. 13 See the ECB’s Convergence Report 2020, p. 35. According to these guiding criteria, national legislation which provides for the financing by an NCB of a deposit guarantee scheme would be compatible with the monetary financing prohibition laid down in Article 123(1) of the Treaty only if it were short term, addressed urgent situations, systemic stability aspects were at stake, and decisions were at the NCB’s discretion. 14 Previous recommendations made by the ECB in its opinions regarding the Fund addressed only issues raised by the consistency with the guiding criteria contained in the ECB’s Convergence Report – see, for example, paragraph 3.3 of ECB Opinion

text: . 15 On the need to assess the status of the deposit guarantee fund, see paragraph 2.2 of Opinion

text: . For an earlier example, see paragraph 11 of Opinion

text: Council Regulation (EC) No 3603/93 of 13 December 1993

text: specifying definitions for the application of the prohibitions referred to in Articles

text: and

text: b (1) of the Treaty (OJ L 332, 31.12.1993, p. 1). 17 See paragraph 2.3 of Opinion

text: and the references made therein. 18 See Article 4 of the Law on the Fund. 19 See Article 6(1) of the Law on the Fund. 20 See Article 7(4) of the Law on the Fund. 21 See Article 10 of the Law on the Fund. 22 See Article 270 of the Law on the Fund.

title: Opinion of the European Central Bank of 7 May 2021 on the provision of certain loans and the application of minimum reserve requirements by Narodowy Bank Polski (CON/2021/17)

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 7 May 2021 on the provision of certain loans and the application of minimum reserve requirements by Narodowy Bank Polski (

text: ) Introduction and legal basis

text: On 9 April 2021 the European Central Bank (ECB) received a request from the Polish Ministry of Finance for an opinion on certain amendments contained in a draft law amending the Law on Narodowy Bank Polski, the Law on the Bank Guarantee Fund, Deposit Guarantee Scheme and Resolution, the Law on banking and certain other laws (hereinafter the ‘draft amendments’). The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union and the third and sixth indents of Article 2(1), and

text: Article 2(2) of Council Decision 98/415/EC

text: , as the draft amendments relate to Narodowy Bank Polski (NBP), rules applicable to financial institutions insofar as they materially influence the stability of financial institutions and markets, and the instruments of monetary policy of a Member State which has not adopted the euro. In accordance with the first sentence of Article 17.5 of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council has adopted this opinion.

text: 1. Purpose of the draft amendments

text: 1.1 The purpose of the draft amendments is to facilitate certain lending operations of NBP, in particular in the context of NBP’s role as lender-of-last-resort in the Polish financial system. 1.2 As noted in the consultation request, under the current provisions of the Law on the Bank Guarantee Fund, Deposit Guarantee Fund and Resolution (hereinafter the ‘Law on the Fund’), the Bank Guarantee Fund (hereinafter the ‘Fund’), acting in its capacity as resolution authority, may amend the terms of agreements to which an entity under resolution is a party. The draft amendments explicitly exclude the possibility of the Fund amending (a) agreements related to granting the State Treasury guarantee for the repayment of an NBP refinancing loan and (b) agreements concluded with NBP, the central banks of other Member States or the ECB. 1.3 Under the current provisions of Polish law, the general rules applicable to the transfer of mortgage receivables or receivables secured with registered pledges require in any case that a relevant entry

text: in the Land and Mortgage Register is made by the registry court for such a transfer to be effective . The draft amendments introduce an exception to this general rule in the case of (a) refinancing loans granted by NBP to banks in Polish zloty in order to replenish their money holdings or implement their recovery plans,(b) short-term loans granted by NBP, at its discretion, to the Fund for financing the Fund’s deposit guarantee function, if a threat to financial stability arises and in view of the Fund’s urgent needs and (c) short-term loans granted by NBP, at its discretion, to the National Association of Cooperative Savings and Credit Unions in the event of a threat to the liquidity of credit unions. In particular, the draft amendments clarify that in the case of securing these loans by the transfer of mortgage receivables or receivables secured with registered pledges, the mortgages or registered pledges shall devolve to NBP from the date of the granting of a refinancing loan or a short-term loan. A similar solution is introduced in respect of the collateral securing guarantees provided by the State Treasury in respect of NBP’s refinancing loans. As noted in the consultation request, without these amendments the collateral may not be effectively established before the expiry of the term for which a loan is granted, which may hinder NBP’s performance of its statutory tasks, including the capacity of banks to obtain a refinancing loan in a situation posing a threat to the stability of the financial system. 1.4 The draft amendments amend the banking secrecy and public procurement regimes in order to enable NBP to outsource to Bank Gospodarstwa Krajowego (BGK), a Polish State development bank , some of the tasks related to granting refinancing loans or short-term loans, including securing and servicing of such loans. As noted in the consultation request, there are organisational reasons for entrusting BGK with these tasks, in particular when it is necessary to process a large number of receivables. Undertaking these additional activities could require NBP to increase its resources on an ad hoc basis which, due to the limited time when such activities would be performed, could prove inefficient for NBP. By contrast, BGK is operationally prepared for these kinds of activities. 1.5 Finally, the draft amendments introduce the possibility for the NBP Management Board to exempt an entity under resolution or a bridge institution from the obligation to maintain minimum reserve requirements during the period of resolution.

text: 2. Provision of loans by NBP

text: 2.1 The ECB welcomes that the draft amendments explicitly exclude the possibility for the Fund to amend agreements related to the granting of the State Treasury guarantee for the repayment of a refinancing loan and agreements concluded with NBP, the central banks of other Member States or the ECB. The exercise of such resolution powers in respect of central bank liquidity operations would be inappropriate.

text: 2.2 The ECB welcomes that the draft amendments seek to facilitate the provision of adequate collateral for NBP’s refinancing loans. In this respect, the existing administrative and procedural issues related to land registry court proceedings can hinder the process of NBP mobilising collateral in the form of mortgage receivables or receivables secured by registered pledges. The draft amendments will enhance the capacity of credit institutions to obtain liquidity support when needed, including in a situation posing a threat to the stability of the financial system. 2.3 Regarding NBP’s proposed outsourcing of tasks related to the granting, servicing and securing of refinancing loans or short-term loans to the BGK, the ECB understands that these tasks will be limited to issues of an administrative and technical nature, such as the processing of a large number of mortgage loans in case of a foreclosure of collateral security provided to NBP.

text: 3. NBP minimum reserve requirements

text: 3.1 The ECB has noted in earlier opinions that Member States whose currency is not the euro retain their powers in the field of monetary policy according to national law . As and when the euro is introduced, Poland’s monetary policy will need to be consistent with the Eurosystem’s operational framework and credit institutions should therefore be familiar with the requirements that would apply to them once the single monetary policy is implemented in Poland. 3.2 Regarding the envisaged discretionary exemption from minimum reserves requirements for an entity under resolution or a bridge institution during the resolution period, the ECB legal framework provides that the ECB may grant exemptions from minimum reserve requirements upon request by the relevant NCB, where an institution is subject to a reorganisation measure pursuant to Directive

text: of the European Parliament and of the Council . The definition of a reorganisation measure provided for in

text: Article 2 of Directive 2001/24/EC

text: clarifies that reorganisation measures include, inter alia, the application of the resolution tools and the exercise of resolution powers provided for in Directive

text: of the European Parliament and of the Council . 3.3 In view of the above, the ECB notes that the provisions of the draft law allowing NBP, at its discretion, to exempt entities under resolution and bridge institutions from minimum reserve requirements are, as such, in line with the Eurosystem framework for minimum reserve requirements. The relevant national provisions will be superseded by the Eurosystem’s framework governing minimum reserves upon Poland’s accession to the euro area. Currently, the consequence of exempting an entity (that is a Eurosystem monetary policy counterparty at the

text: same time) from minimum reserve requirements is that it loses access to the Eurosystem’s monetary policy operations .

text: 4. Prohibition of monetary financing

text: 4.1 Refinancing loans granted by NBP to credit institutions In line with the ECB’s Convergence Report 2020, the ECB reiterates the recommendation for the introduction in the Law on NBP of explicit safeguards with a view to ensuring compatibility with the monetary financing prohibition under Article 123(1) of the Treaty . This refers, in particular, to Article 42(3) of the Law on NBP, which allows NBP to grant refinancing loans for the purpose of implementing a bank rehabilitation plan, which is initiated in the event of a bank infringing, or being likely to infringe, certain requirements relating to, among other things, own funds, and the liquidity ratio. Currently, safeguards aimed at ensuring timely repayment of such loans do not fully exclude an interpretation that would allow an extension of refinancing credit to a bank undergoing rehabilitation proceedings that then becomes insolvent. 4.2 Short-term loans granted by NBP to the Fund As a preliminary point, the ECB notes that an appraisal based on the guiding criteria contained in the ECB’s Convergence Report regarding national legislation which provides for the financing by a national central bank (NCB) of a deposit guarantee scheme , while necessary, is not sufficient for a comprehensive analysis of compatibility with the monetary financing prohibition. The reason is that those criteria are predicated on the implicit assumption of the possibility of short-term financial support to entities outside the public sector. The assumption ensures a coherent reading of the criteria against the wording of Article 123(1) of the Treaty which explicitly prohibits NCBs from granting overdraft facilities or any other type of credit facility to the public authorities and bodies of Member States. Consequently, this opinion analyses the provisions laid down in the Law on NBP and the Law on the Fund regarding short-term loans granted by NBP to the Fund from the perspective of the status of the Fund . In particular, it considers whether the Fund is a ‘body governed by public law’ within the meaning of Article 123(1) of the Treaty .

text: 4.3 The ECB recalls that, notwithstanding the absence of a specific definition of the concept of ‘body governed by public law’ in

text: Council Regulation (EC) No 3603/93

text: , other areas of Union law and the related case-law of the Court of Justice of the European Union provide guidance on its interpretation for the purposes of the monetary financing prohibition . Accordingly, a body is ‘governed by public law’ within the meaning of Article 123(1) of the Treaty if it has all of the following characteristics: (a) it is established for the specific purpose of meeting needs in the general interest, not having an industrial or commercial character; (b) it has legal personality; and (c) it is closely dependent on the public sector entities referred to in Article 123(1) of the Treaty. A close dependence on those public sector entities is presumed when a body is financed, for the most part, by them; or is subject to management supervision by them; or has an administrative, managerial or supervisory board, more than half of whose members are appointed by them. 4.4 The ECB notes that currently the Fund has the following main characteristics. It is a legal person and performs the function of the national resolution authority and administrator of the deposit guarantee scheme. The purpose of the Fund’s activities is to take measures aimed at stabilising the domestic financial system, in particular by ensuring the functioning of the compulsory deposit guarantee scheme and conducting compulsory restructuring proceedings . The governing bodies of the Fund are the Fund Council and the Fund Management Board . The Fund Council consists of six members, comprising three representatives of the Minister competent for financial institutions, including the Chairman of the Fund Council, two representatives of NBP and one representative of the Polish Financial Supervision Authority . The Fund Management Board is composed of three to five members, including the President and the Vice-President, and is appointed by the Fund Council . The main sources of the Fund’s financing include mandatory exante annual contributions, extraordinary ex-post contributions, income from financial assets of the Fund, funds from short-term loans granted by NBP, funds from loans granted from the State budget, and funds received as a result of borrowing and issuing bonds . 4.5 It follows that the conditions mentioned above are all met since (a) the Fund has been established for the purpose of meeting needs in the general interest – especially tasks related to financial stability, administering the deposit guarantee scheme and resolution; (b) the Fund has legal personality; and (c) the majority of the members of the Fund Council are appointed by the Minister competent for financial institutions and the Financial Supervisory Authority. 4.6 In light of the foregoing, the ECB is of the view that the Fund qualifies as a ‘body governed by public law’ within the meaning of Article 123(1) of the Treaty. Consequently, given the current features of the Fund, the provisions laid down in the Law on NBP and the Law on the Fund regarding the

text: possibility of NBP granting loans to the Fund are not compatible with the monetary financing prohibition and should be amended accordingly. This opinion will be published on EUR-Lex. Done at Frankfurt am Main, 7 May 2021. [signed]

text: The President of the ECB

text: Christine LAGARDE