text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2010/1092/oj.

text: EUT L 176, 27.6.2013, s. 338, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2013/36/oj.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

text: Ett första meddelande skickades till ESRB den 24 februari 2022. En ny version av meddelandet skickades till ESRB den 10 mars 2022.

text: av den 2 juni 2022 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 286, 27.7.2022, s. 1).

text: Ett första meddelande skickades till ESRB den 31 mars 2025. En ny version av meddelandet skickades till ESRB den 16 maj 2025.

text: av den 20 oktober 2017 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 431, 15.12.2017, s. 1).

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 27 juni 2025 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2025/4)

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2013/36 av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: , särskilt avsnitt I i kapitel 4 i avdelning VII,

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt artiklarna

text: , och

text: För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

text: Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i andra medlemsstater.

text: Den 10 mars 2022 informerade Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin), i egenskap av tysk utsedd myndighet i enlighet med

text: artikel 133.3 i direktiv 2013/36/EU

text: , Europeiska systemrisknämnden (ESRB) om att BaFin avser att aktivera en sektorbaserad systemriskbuffert (sSyRB) på 2 procent för att hantera alla exponeringar, både för hushåll och icke-hushåll, mot fysiska personer och alla exponeringar mot juridiska personer, där säkerheten i båda fallen har ställts mot bostadsfastigheter belägna i Tyskland och för vilka säkerheten anses minska de tillsynskrav för kapitalbas som gäller från och med den 1 februari 2023, i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: . BaFin inkom även med en ansökan till ESRB om ömsesidighet avseende denna sSyRB i enlighet med

text: artikel 134.5 i direktiv 2013/36/EU

text: Den 27 juli 2022 antog ESRB Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: för att inkludera den sektorbaserade systemriskbuffert som aktiverats av BaFin i den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: Den 31 mars 2025 informerade BaFin, i egenskap av utsedd myndighet i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , ESRB om att BaFin hade kalibrerat om den sektorbaserade systemriskbufferten och ändrat nivån på den befintliga sektorbaserade systemriskbufferten till 1 procent för alla exponeringar, både för hushåll och för icke-hushåll, mot fysiska personer samt för alla exponeringar mot juridiska personer, där säkerheten i båda fallen har ställts mot bostadsfastigheter belägna i Tyskland och för vilka säkerheten anses minska tillsynskraven för kapitalbas. BaFin inkom även med en ansökan till ESRB om att rekommendera ömsesidighet vad gäller ovannämnda makrotillsynsåtgärd på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå, i enlighet med

text: artikel 134.5 i direktiv 2013/36/EU

text: En ömsesidig tillämpning av kapitalkrav för makrotillsyn som aktiveras av myndigheter i andra medlemsstater, på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå, oavsett om de berörda exponeringarna innehas genom dotterbolag eller filialer, eller till följd av direkt gränsöverskridande utlåning, begränsar läckage och regelarbitrage, tacklar systemrisker och främjar därmed makrotillsynens övergripande effektivitet genom att säkerställa att ökade risker hanteras inte bara i den medlemsstat som har infört systemriskbuffertvärdet (SyRB) utan även i andra medlemsstater där bankgrupper är exponerade mot dessa ökade risker. Ett erkännande bör därför också syfta till att säkerställa att bankgrupper som är exponerade mot sådana systemrisker är tillräckligt motståndskraftiga. Därför bör kapitalkrav för makrotillsyn som härrör från ett beslut om att erkänna andra medlemsstaters makrotillsynsåtgärder i allmänhet tillämpas både på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå.

text: För att erkänna det tyska sSyRB-värdet enligt BaFins begäran får de relevanta behöriga och/eller utsedda myndigheterna i andra medlemsstater fastställa ett systemriskbuffertvärde (SyRB) i enlighet med artiklarna

text: och

text: i direktiv 2013/36/EU.

text: I enlighet med

text: artikel 134.1 i direktiv 2013/36/EU

text: skulle ett erkännande av den anmälda ändringen av det tyska systemriskbuffertvärdet (SyRB) från andra medlemsstater tillämpas på sådana exponeringar belägna i Tyskland som innehas av institut som är auktoriserade i de medlemsstater som tillämpar ömsesidighet.

text: I enlighet med

text: artikel 133.4 i direktiv 2013/36/EU

text: får ett systemriskbuffertvärde tillämpas på individuell nivå, undergruppsnivå eller gruppnivå. Erkännandet av ett systemriskbuffertvärde som har fastställts av en annan medlemsstat innebär därför en möjlighet att tillämpa ett systemriskbuffertvärde på alla exponeringar på gruppnivå (inklusive exponeringar som innehas genom dotterbolag som är belägna i en annan medlemsstat).

text: I vissa fall kan det vara motiverat att avvika från den erkända tyska makrotillsynsåtgärden på individuell nivå, undergruppsnivå och gruppnivå,, t.ex. om de myndigheter som tillämpar ömsesidiga åtgärder anser att dessa systemrisker redan på ett adekvat och lämpligt sätt mildras genom befintliga krav som tillämpas i den medlemsstat där åtgärden är erkänd.

text: I rekommendation

text: , ändrad genom rekommendation

text: , rekommenderas att den relevanta myndigheten som aktiverar en makrotillsynsåtgärd, när den lämnar an ansökan om ömsesidighet till ESRB, ska föreslå ett tröskelvärde under vilket en individuell finansiell tjänsteleverantörs exponering mot den identifierade makrotillsynsrisken i den jurisdiktion där den aktiverande myndigheten tillämpar makrotillsynsåtgärden i fråga ej anses väsentlig. ESRB får vid behov rekommendera ett annat tröskelvärde.

text: Efter den tyska ansökan som mottogs den 31 mars 2025 om att andra medlemsstater ska vidta motsvarande åtgärd, och för att förhindra negativa gränsöverskridande effekter i form av läckage och regelarbitrage som kan bli resultatet av genomförandet av den makrotillsynsåtgärd som kommer att tillämpas i Tyskland, har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att också fortsättningsvis inkludera den åtgärd som meddelades den 10 mars 2022, som härigenom har ändrats efter meddelandet från BaFin den 31 mars 2025, i den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: , och att rekommendera ömsesidighet på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå i enlighet med ansökan om ömsesidighet från BaFin. ESRB:s styrelse har också beslutat att fortsätta rekommendera ett institutspecifikt tröskelvärde motsvarande 10 miljarder euro. Relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärd får undanta institut från kravet på systemriskbuffert förutsatt att deras relevanta exponeringar inte överstiger 10 miljarder euro. I linje med rekommendationen om ömsesidighet på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå bör även väsentlighetsbedömningen göras på var och en av dessa nivåer. För bedömningen på gruppnivå och undergruppsnivå bör de totala exponeringarna (inklusive de som härrör från filialer, direkt gränsöverskridande utlåning och dotterbolag) mätas mot det tillämpliga tröskelvärdet.

text: Rekommendation

text: bör därför ändras i enlighet med detta.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA

text: Bilagan till rekommendation

text: ska ändras på följande sätt:

text: Under Tyskland ska avsnittet med rubriken I Beskrivning av åtgärden ersättas med följande: I. Beskrivning av åtgärden 1. Den tyska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , fastställer ett systemriskbuffertvärde på 1 procent för alla exponeringar (dvs. både för hushåll och för icke-hushåll) mot fysiska och juridiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Tyskland. 1a. Denna åtgärd gäller på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå.

text: Under Tyskland ska avsnittet med rubriken II. Ömsesidighet ersättas med följande: II. Ömsesidighet 2. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärd som antagits i Tyskland genom att tillämpa denna på nationellt auktoriserade kreditinstitut. 3. Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar den åtgärd som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII, kapitel 2, avsnitt IV i direktiv

text: . Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärd så snart som möjligt och senast inom tre månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. 4a. Efter BaFins begäran rekommenderas relevanta myndigheter att anta motsvarande åtgärd som antagits i Tyskland genom att tillämpa den på individuell nivå, undergruppsnivå och gruppnivå, med förbehåll för utfallet av den bedömning som avses i punkt 5a.

text: Under Tyskland ska avsnittet med rubriken III. Relevant tröskelvärde ersättas med följande: III. Relevant tröskelvärde 5. Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärd. Kreditinstituten får undantas från kravet på systemriskbuffert om deras relevanta sektorexponeringar inte överstiger 10 miljarder euro. Beslut om ömsesidighet behövs därför bara om det institutspecifika tröskelvärdet överskrids. 5a. Tröskelvärdet ska bedömas på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå. Vid bedömning på gruppnivå ska alla exponeringar som innehas genom filialer och direkt gränsöverskridande utlåning samt genom dotterbolag ingå i beräkningen av exponeringar som bedöms mot tröskelvärdet. 6. De relevanta myndigheterna bör bevaka de relevanta tröskelvärdena. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: är tröskelvärdet motsvarande 10 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärd utan att använda ett relevant tröskelvärde. 7. Om det inte finns några auktoriserade kreditinstitut i medlemsstaterna som har väsentliga exponeringar i Tyskland, får de relevanta myndigheterna i de berörda medlemsstaterna, i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: , besluta att inte vidta någon åtgärd som motsvarar de tyska. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar en åtgärd som motsvarar den tyska om ett kreditinstitut överskrider det rekommenderade tröskelvärdet.

text: Europeiska unionens officiella tidning

text: REKOMMENDATIONER

text: Europeiska systemrisknämnden


text: EGT L 1, 3.1.1994, s. 3, ELI: http://data.europa.eu/eli/agree_internation/1994/1/oj.

text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2010/1092/oj.

text: EUT L 176, 27.6.2013, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2013/575/oj.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

text: Se Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: av den 6 juli 2023 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 307, 31.8.2023, s. 1); se även Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: av den 15 januari 2019 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 106, 20.3.2019, s. 1).

text: av den 20 oktober 2017 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 431, 15.12.2017, s. 1).

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 307, 31.8.2023, s. 1).

publisher: Europeiska systemrisknämnden

sprak: sv

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 9 juli 2025 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2025/5)

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

type: stycke

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt bilaga IX,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, särskilt

text: artikel 458

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt artiklarna

text: , och

text: För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

text: Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i andra medlemsstater.

text: Den 30 april 2025 informerade Finansinspektionen, i egenskap av utsedd myndighet i enlighet med

text: artikel 458 i förordning (EU) nr 575/2013

text: (CRR), Europeiska systemrisknämnden (ESRB) om att den avser att förlänga två existerande strängare nationella åtgärder i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: Finansinspektionen underrättade framför allt ESRB om avsikten att a) införa en förlängning med två år från och med den 31 december 2025 eller till dess att makrotillsyns- eller systemriskerna upphör att existera för det nuvarande genomsnittliga exponeringsvägda riskviktsgolvet på 25 procent för exponeringar mot svenska hushålls bostadslån och b) införa en förlängning med två år från och med den 30 september 2025 eller till dess att makrotillsyns- eller systemriskerna upphör att existera för i) det nuvarande genomsnittliga riskviktsgolvet på 35 procent, som tillämpas på portföljen av företagsexponeringar som säkras genom kommersiella fastigheter, och ii) det nuvarande genomsnittliga riskviktsgolvet på 25 procent som tillämpas på portföljen av företagsexponeringar som säkras genom bostadsfastigheter. De existerande strängare nationella åtgärderna gäller både på individuell nivå och på gruppnivå för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Sverige och som använder interna modeller (IRB-modeller) för att beräkna lagstadgade kapitalkrav.

text: ESRB:s styrelse har tidigare beslutat att inkludera dessa åtgärder i den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: De anmälningar som mottogs från Finansinspektionen den 30 april 2025 innehåller en ansökan till ESRB om att rekommendera ömsesidighet vad gäller makrotillsynsåtgärder enligt

text: artikel 458.8 i förordning (EU) nr 575/2013

text: En ömsesidig tillämpning av makrotillsynsåtgärder som aktiveras av myndigheter i andra medlemsstater, på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå, oavsett om de berörda exponeringarna innehas genom dotterbolag eller filialer, eller till följd av direkt gränsöverskridande utlåning, begränsar läckage och regelarbitrage, tacklar systemrisker och främjar därmed makrotillsynens övergripande effektivitet genom att säkerställa att ökade risker hanteras inte bara i den medlemsstat som har infört makrotillsynsåtgärden utan även i andra medlemsstater där bankgrupper är exponerade för dessa ökade risker. Ett erkännande bör därför också syfta till att säkerställa att bankgrupper som är exponerade för sådana systemrisker är tillräckligt motståndskraftiga. Därför bör makrotillsynsåtgärder som härrör från ett beslut om att erkänna andra medlemsstaters makrotillsynsåtgärder i allmänhet tillämpas på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå.

text: I enlighet med Finansinspektionens ansökan till ESRB samt för att a) förhindra negativa gränsöverskridande effekter i form av läckage och regelarbitrage som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder som tillämpas i Sverige i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: och b) upprätthålla likvärdiga konkurrensförhållanden mellan kreditinstituten inom unionen, har ESRB:s styrelse beslutat att fortsätta inkludera dessa åtgärder i den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: samt att rekommendera ömsesidighet vad gäller åtgärderna på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå.

text: I rekommendation

text: , ändrad genom rekommendation

text: , rekommenderas att den relevanta myndigheten som aktiverar en makrotillsynsåtgärd, när den lämnar en ansökan om ömsesidighet till ESRB, ska föreslå ett maximalt tröskelvärde under vilket en individuell finansiell tjänsteleverantörs exponering mot den identifierade makrotillsynsrisken i den jurisdiktion där den aktiverande myndigheten tillämpar makrotillsynsåtgärden i fråga ej anses väsentlig. ESRB får vid behov rekommendera ett annat tröskelvärde.

text: I enlighet med de mottagna anmälningarna bör tröskelvärdet på institutionsnivå för ömsesidighet när det gäller det nuvarande genomsnittliga riskviktsgolvet på 25 procent för exponeringar mot svenska hushålls bostadslån bibehållas på 5 miljarder kronor. För det nuvarande genomsnittliga riskviktsgolvet på 35 procent som tillämpas på portföljen av företagsexponeringar som säkras genom kommersiella fastigheter och för det nuvarande riskviktsgolvet på 25 procent som tillämpas på portföljnivå på företagsexponeringar som säkras genom bostadsfastigheter, bör även det nuvarande tröskelvärdet på institutionsnivå på 5 miljarder kronor bibehållas. Båda tröskelvärdena bör bedömas på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå.

text: Denna ändring av rekommendation

text: påverkar inte att man även fortsättningsvis rekommenderar att man bör vidta sådana nationella åtgärder som bäst motsvarar de nationella makrotillsynsåtgärderna som aktiverats av de svenska myndigheterna, i enlighet med rekommendation

text: . De aktuella ändringarna av rekommendation

text: återspeglar att ömsesidighet nu rekommenderas på individuell nivå, undergruppsnivå och gruppnivå. Den normala övergångsperioden på tre månader efter offentliggörandet av denna rekommendation i Europeiska unionens officiella tidning är endast tillämplig på åtgärder, eller ändringar av sådana, som de nationella myndigheterna kommer att anta för att tillämpa ömsesidighet vad gäller de båda riskviktsgolven på individuell nivå, undergruppsnivå och gruppnivå.

text: Rekommendation

text: bör därför ändras i enlighet med detta.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA

type: rubrik

text: Bilagan till rekommendation

text: ska ändras på följande sätt:

text: Under Sverige ska avsnittet med rubriken I. Beskrivning av åtgärderna ersättas med följande: I. Beskrivning av åtgärderna 1. Den svenska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: på kreditinstitut som är auktoriserade i Sverige som tillämpar internmetoden (IRB), består av ett för kreditinstitutet specifikt golv på 25 procent för de exponeringsvägda genomsnittliga riskvikter som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter. Det exponeringsvägda genomsnittet är genomsnittet av de individuella exponeringarnas riskvikter beräknat i enlighet med

text: artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , viktat med det relevanta exponeringsvärdet. Denna åtgärd gäller på gruppnivå och individuell nivå. 2. Den svenska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: på kreditinstitut som är auktoriserade i Sverige och som tillämpar internmetoden (IRB), består av ett för kreditinstitutet specifikt exponeringsvägt riskviktsgolv på 35 procent för vissa företagsexponeringar i Sverige som säkras genom panträtt i kommersiella fastigheter och ett för varje kreditinstitut specifikt exponeringsvägt riskviktsgolv på 25 procent för vissa företagsexponeringar i Sverige som säkras genom panträtt i bostadsfastigheter. Det exponeringsvägda genomsnittet är genomsnittet av de individuella exponeringarnas riskvikter beräknat i enlighet med

text: artikel 153 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , viktat med det relevanta exponeringsvärdet. Denna åtgärd omfattar inte företagsexponeringar som säkras genom i) jordbruks- och skogsbruksfastigheter, ii) fastigheter som ägs direkt av kommuner, stater eller regioner, iii) fastigheter där mer än 50 procent av fastigheten används för egen verksamhet och iv) flerbostadsfastigheter där syftet med fastigheten inte är kommersiellt (t.ex. bostadsrättsföreningar) eller där antalet bostäder understiger fyra. Denna åtgärd gäller på gruppnivå och individuell nivå.

text: Under Sverige, i avsnittet med rubriken II. Ömsesidighet, ska punkt 3 ersättas med följande: 3. I enlighet med

text: artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013

text: rekommenderas att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Sverige genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som tillämpar internmetoden (IRB) och som har relevanta exponeringar mot Sverige, inbegripet hushållsexponeringar som säkras genom bostadsfastigheter och företagsexponeringar som säkras genom kommersiella fastigheter eller bostadsfastigheter. Ömsesidighet bör tillämpas på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå, oavsett om exponeringarna innehas genom dotterbolag, filialer eller till följd av direkt gränsöverskridande utlåning. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna införa samma åtgärd som har tillämpats i Sverige av den aktiverande myndigheten inom tre månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: Under Sverige, i avsnittet med rubriken III. Relevant tröskelvärde, ska punkterna 6, 7 och 8 ersättas med följande: 6. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: får de relevanta myndigheterna i den berörda medlemsstaten undanta enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har exponeringar under tröskelvärdet på 5 miljarder svenska kronor för de åtgärder som beskrivs i punkt 1 respektive 2. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de relevanta svenska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor överskrids för den åtgärden. Exponeringarnas väsentlighet bör bedömas på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå, och vid bedömningen på undergruppsnivå och gruppnivå bör alla exponeringar som innehas genom dotterbolag eller filialer eller till följd av direkt gränsöverskridande utlåning ingå i beräkningen av exponeringar som bedöms mot tröskelvärdet. 7. Om inget nationellt auktoriserat kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) har hushållsexponeringar som beskrivs i punkt 1 på mer än 5 miljarder svenska kronor via dotterbolag eller filialer belägna i Sverige och/eller direkt gränsöverskridande utlåning, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärd i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: . I sådana fall bör de relevanta myndigheterna granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att åtgärden, som beskrivs i punkt 1, antas baserat på ömsesidighet om ett nationellt auktoriserat kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överstiger tröskelvärdet på 5 miljarder svenska kronor. 8. Om inga nationella auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) har företagsexponeringar som beskrivs i punkt 2 på mer än 5 miljarder svenska kronor via dotterbolag eller filialer belägna i Sverige och/eller direkt gränsöverskridande verksamhet, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärd i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: . I sådana fall bör de relevanta myndigheterna granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att åtgärden, som beskrivs i punkt 2, antas baserat på ömsesidighet om ett nationellt auktoriserat kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överstiger tröskelvärdet på 5 miljarder svenska kronor.”

text: Europeiska unionens officiella tidning

text: I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

text: REKOMMENDATIONER

text: Europeiska systemrisknämnden

type: vagledning

utgivare: esrb


text: EGT L 1, 3.1.1994, s. 3, ELI: http://data.europa.eu/eli/agree_internation/1994/1/oj.

text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2010/1092/oj.

text: EUT L 176, 27.6.2013, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2013/575/oj.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

text: Enligt punkterna 14 a och 14a a i bilaga IX till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ska termerna medlemsstat(er) och behöriga myndigheter, utöver den innebörd de har i direktiv

text: och förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , anses inbegripa Eftastaterna respektive deras behöriga myndigheter.

text: Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 79/2019 av den 29 mars 2019 om ändring av bilaga IX (Finansiella tjänster) till EES-avtalet [2019/2133] (EUT L 321, 12.12.2019, s. 170, ELI: http://data.europa.eu/eli/dec/2019/2133/oj).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/558 av den 31 mars 2021

text: om ändring av förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: vad gäller anpassningar av ramverket för värdepapperisering för att stödja den ekonomiska återhämtningen med anledning av covid-19-krisen (EUT L 116, 6.4.2021, s. 25, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2021/558/oj).

text: Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 145/2024 av den 12 juni 2024 om ändring av bilaga IX (Finansiella tjänster) till EES-avtalet [2024/2433] ( EUT L, 2024/2433, 3.10.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/dec/2024/2433/oj).

text: av den 20 oktober 2017 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 431, 15.12.2017, s. 1).

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 9 juli 2025 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2025/6)

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt bilaga IX,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, särskilt

text: artikel 458

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt artiklarna

text: , och

text: För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

text: Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i de andra medlemsstaterna.

text: Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 79/2019 införlivade förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) med verkan från och med den 1 januari 2020.

text: , genom vilken ändringar av förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: infördes, införlivades med EES-avtalet genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 145/2024. Förordning

text: (EU) 2021/558

text: är nu tillämplig i Norge.

text: Sedan den 31 december 2020 måste kreditinstitut som är auktoriserade i Norge iaktta a) ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 procent som tillämpas på exponeringar i Norge, i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , b) ett golv på 20 procent som tillämpas på (exponeringsvägda) genomsnittliga riskvikter avseende exponeringar mot bostadsfastigheter i Norge, i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: (som gäller för kreditinstitut som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) samt c) ett golv på 35 procent som tillämpas på (exponeringsvägda) genomsnittliga riskvikter avseende exponeringar mot kommersiella fastigheter i Norge, i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: (som gäller för kreditinstitut som tillämpar interna modeller (IRB-modeller). Dessa åtgärder ingår för närvarande i den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: Den 19 december 2024 underrättade det norska finansdepartementet, i egenskap av utsedd myndighet i enlighet med

text: artikel 458.1 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , ESRB i enlighet med

text: artikel 458 i den förordningen

text: om sin avsikt att a) förlänga det genomsnittliga riskviktsgolvet på 20 procent som tillämpas på norska exponeringar mot bostadsfastigheter till den 30 juni 2025 och att från och med den 1 juli 2025 höja det till 25 procent, och b) förlänga det golv på 35 procent som är tillämpligt på norska exponeringar mot kommersiella fastigheter i två år efter den 31 december 2024. Efter en begäran från ESRB om förtydliganden mottogs en uppdaterad version av dessa anmälningar den 13 januari 2025. De uppdaterade anmälningarna innehöll också en begäran till ESRB om att fortsätta rekommendera ömsesidighet vad gäller åtgärder på individuell nivå, undergruppsnivå och gruppnivå.

text: I rekommendation

text: , ändrad genom rekommendation

text: , rekommenderas att den relevanta myndigheten som aktiverar en makrotillsynsåtgärd, när den lämnar en ansökan om ömsesidighet till ESRB, ska föreslå ett maximalt tröskelvärde under vilket en individuell finansiell tjänsteleverantörs exponering mot den identifierade makrotillsynsrisken i den jurisdiktion där den aktiverande myndigheten tillämpar makrotillsynsåtgärden i fråga ej anses väsentlig. ESRB får vid behov rekommendera ett annat tröskelvärde. I enlighet med de anmälningar som mottagits ligger tröskelvärdet för ömsesidighet när det gäller riskviktsgolvet för bostadsfastigheter kvar på 1 procent av institutens bruttoutlåning avseende bostadsfastigheter till norska kunder, vilket motsvarar 37,8 miljarder norska kronor per den 30 september 2024. Tröskelvärdet för ömsesidighet när det gäller riskviktsgolvet för kommersiella fastigheter ligger kvar på 1 procent av bruttoutlåningen avseende kommersiella fastigheter till norska kunder, vilket motsvarar 9,3 miljarder norska kronor per den 30 september 2024. Båda tröskelvärdena bör tillämpas på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå.

text: I enlighet med ansökan om ömsesidighet från finansdepartementet till ESRB och för att a) förhindra negativa gränsöverskridande effekter i form av läckage och regelarbitrage som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder som tillämpas i Norge och b) upprätthålla likvärdiga konkurrensförhållanden mellan kreditinstituten i EES, har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att inkludera dessa åtgärder i den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: En ömsesidig tillämpning av makrotillsynsåtgärder som aktiveras av myndigheter i andra medlemsstater, på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå, oavsett om de berörda exponeringarna innehas genom dotterbolag eller filialer, eller till följd av direkt gränsöverskridande utlåning, begränsar läckage och regelarbitrage, motverkar systemrisker och främjar därmed makrotillsynens övergripande effektivitet genom att säkerställa att ökade risker hanteras inte bara i den medlemsstat som har infört makrotillsynsåtgärden utan även i andra medlemsstater där bankgrupper är exponerade för dessa ökade risker. Ett erkännande bör därför också syfta till att säkerställa att bankgrupper som är exponerade för sådana systemrisker är tillräckligt motståndskraftiga. Därför bör makrotillsynsåtgärder som härrör från ett beslut om att erkänna andra medlemsstaters makrotillsynsåtgärder i allmänhet tillämpas på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå.

text: Denna ändring av rekommendation

text: påverkar inte att man även fortsättningsvis rekommenderar att man bör vidta sådana nationella åtgärder som bäst motsvarar de nationella makrotillsynsåtgärderna som aktiverats av de norska myndigheterna den 31 december 2020, i enlighet med rekommendation

text: och

text: . De aktuella ändringarna av rekommendation

text: avser främst det faktum att nivån på riskviktsgolvet för exponeringar mot bostadsfastigheter justeras och att ömsesidighet nu rekommenderas på individuell nivå, undergruppsnivå och gruppnivå. Den normala övergångsperioden på tre månader efter offentliggörandet av denna rekommendation i Europeiska unionens officiella tidning är endast tillämplig på åtgärder, eller ändringar av sådana, som de nationella myndigheterna kommer att anta för att tillämpa ömsesidighet vad gäller de båda riskviktsgolven, inbegripet höjningen av det genomsnittliga riskviktsgolvet för exponeringar mot norska bostadsfastigheter till 25 procent från och med den 1 juli 2025, på individuell nivå, undergruppsnivå och gruppnivå.

text: Rekommendation

text: bör därför ändras i enlighet med detta.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA

text: Bilagan till rekommendation

text: ska ändras på följande sätt:

text: Den andra och tredje åtgärden avseende Norge ska ersättas med följande: — Ett golv på 20 procent för (exponeringsvägda) genomsnittliga riskvikter avseende exponeringar mot bostadsfastigheter i Norge, i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , vilket har tillämpats i Norge fram till den 30 juni 2025 och från och med den 1 juli 2025 ökar till ett golv på 25 procent, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. — Ett golv på 35 procent för (exponeringsvägda) genomsnittliga riskvikter avseende exponeringar mot kommersiella fastigheter i Norge, i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , vilket har tillämpats i Norge för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

text: Under Norge ska avsnittet med rubriken I. Beskrivning av åtgärderna ersättas med följande: I. Beskrivning av åtgärderna 1. Från och med den 31 december 2020 har det norska finansdepartementet infört följande tre makrotillsynsåtgärder: i) ett systemriskbuffertvärde för exponeringar belägna i Norge, enligt

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , ii) ett riskviktsgolv för exponeringar mot bostadsfastigheter i Norge, enligt

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: som har tillämpats i Norge fram till den 30 juni 2025, samt iii) ett riskviktsgolv för exponeringar mot kommersiella fastigheter belägna i Norge, enligt

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: såsom tillämplig på och i Norge. 2. Systemriskbuffertvärdet är 4,5 procent och omfattar de inhemska exponeringarna som alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge har på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå. 3. Riskviktsgolvet för bostadsfastigheter är en institutspecifik åtgärd som innebär ett genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar mot bostadsfastigheter i Norge, som tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå. Riskviktsgolvet för fastigheter berör den exponeringsvägda genomsnittliga riskvikten i bostadsfastighetsportföljen. Exponeringar mot bostadsfastigheter i Norge bör tolkas som hushållsexponeringar som är säkrade genom fast egendom i Norge. 4. Riskviktsgolvet för kommersiella fastigheter är en institutspecifik åtgärd som innebär ett genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar mot kommersiella fastigheter i Norge, som tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå. Riskviktsgolvet för fastigheter berör den exponeringsvägda genomsnittliga riskvikten i portföljen med kommersiella fastigheter. Exponeringar mot kommersiella fastigheter i Norge bör tolkas som företagsexponeringar som är säkrade genom fast egendom i Norge.

text: Under Norge, i avsnittet med rubriken II. Ömsesidighet, ska punkt 5b ersättas med följande: 5b. I enlighet med det norska finansministeriets ansökan rekommenderas de relevanta myndigheterna att genomföra den norska systemriskbufferten och riskviktsgolven genom att tillämpa den på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå, oavsett om de berörda exponeringarna innehas genom dotterbolag eller filialer eller till följd av direkt gränsöverskridande utlåning.

text: Under Norge, i avsnittet med rubriken III. Relevant tröskelvärde, ska punkterna 8 b och c ersättas med följande: b) För riskviktsgolvet avseende bostadsfastigheter fastställs ett tröskelvärde på 37,8 miljarder norska kronor, vilket motsvarar 1 procent av institutens samlade bruttoutlåning avseende bostadsfastigheter till norska kunder per den 30 september 2024. Tröskelvärdet bör bedömas på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå. Vid bedömning på undergruppsnivå eller gruppnivå bör alla exponeringar som innehas genom filialer och direkt gränsöverskridande utlåning samt genom dotterbolag ingå i beräkningen av exponeringar som bedöms mot tröskelvärdet. c) För riskviktsgolvet avseende kommersiella fastigheter fastställs ett tröskelvärde på 9,3 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar 1 procent av den samlade bruttoutlåningen avseende bostadsfastigheter till norska kunder per den 30 september 2024. Tröskelvärdet bör bedömas på gruppnivå, undergruppsnivå och individuell nivå. Vid bedömning på undergruppsnivå eller gruppnivå bör alla exponeringar som innehas genom filialer och direkt gränsöverskridande utlåning samt genom dotterbolag ingå i beräkningen av exponeringar som bedöms mot tröskelvärdet.

text: Europeiska unionens officiella tidning

text: REKOMMENDATIONER

text: Europeiska systemrisknämnden


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2010/1092/oj.

text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 162, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2010/1096/oj.

text: Building on a decade of success – Report by the High-Level Group report on the ESRB review (December 2024).

text: Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (EUT C 58, 24.2.2011, s. 4).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2554 av den 14 december 2022

text: om digital operativ motståndskraft för finanssektorn och om ändring av förordningarna

text: (EG) nr 1060/2009

text: (EU) nr 648/2012

text: (EU) nr 600/2014

text: (EU) nr 909/2014

text: och

text: (EU) 2016/1011

text: (EUT L 333, 27.12.2022, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2022/2554/oj).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012

text: om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2012/648/oj).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009

text: om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2009/138/oj).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2025/1 av den 27 november 2024

text: om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av försäkrings- och återförsäkringsföretag och om ändring av direktiven

text: och

text: (EU) 2017/1132

text: och förordningarna

text: (EU) nr 1094/2010

text: (EU) nr 648/2012

text: (EU) nr 806/2014

text: och

text: (EU) 2017/1129

text: ( EUT L, 2025/1, 8.1.2025, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2025/1/oj).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2402 av den 12 december 2017

text: om ett allmänt ramverk för värdepapperisering och om inrättande av ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering samt om ändring av direktiven

text: och

text: och förordningarna

text: (EG) nr 1060/2009

text: och

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 347, 28.12.2017, s. 35, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2017/2402/oj).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011

text: om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiven

text: och

text: och förordningarna

text: (EG) nr 1060/2009

text: och

text: (EU) nr 1095/2010

text: (EUT L 174, 1.7.2011, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2011/61/oj).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2365 av den 25 november 2015

text: om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning samt om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 337, 23.12.2015, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2015/2365/oj).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2012 av den 14 mars 2012

text: om blankning och vissa aspekter av kreditswappar (EUT L 86, 24.3.2012, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2012/236/oj).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 537/2014 av den 16 april 2014

text: om särskilda krav avseende lagstadgad revision av företag av allmänt intresse och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2005/909/EG

text: (EUT L 158, 27.5.2014, s. 77, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2014/537/oj).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU av den 16 april 2014

text: om insättningsgarantisystem (EUT L 173, 12.6.2014, s. 149, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2014/49/oj).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2341 av den 14 december 2016

text: om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (EUT L 354, 23.12.2016, s. 37, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2016/2341/oj).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1131 av den 14 juni 2017

text: om penningmarknadsfonder (EUT L 169, 30.6.2017, s. 8, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2017/1131/oj).

title: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS BESLUT av den 25 juni 2025 om ändring av beslut ESRB/2011/1 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (ESRB/2025/7)

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt

text: artikel 6.4

text: med beaktande av

text: rådets förordning (EU) nr 1096/2010 av den 17 november 2010

text: om tilldelning till Europeiska centralbanken av särskilda uppgifter angående Europeiska systemrisknämndens verksamhet, och

text: Europeiska systemrisknämndens styrelse (ESRB) har begärt att högnivågruppen för ESRB-översynen (högnivågruppen) bidrar med strategisk rådgivning avseende ESRB:s framtid i samband med den andra översynen av förordning

text: (EU) nr 1092/2010

text: . I detta sammanhang har högnivågruppen rekommenderat att ESRB:s sekretariat genomför en granskning av de uppgifter som ESRB tilldelas genom unionslagstiftning utöver förordning

text: (EU) nr 1092/2010

text: och utvärdera betydelsen som dessa uppgifter har ur ett makrotillsynsperspektiv i syfte att öka effektiviteten i förfarandena och minska den operativa bördan.

text: Till följd av denna rekommendation har ESRB identifierat fyra kategorier av uppgifter som beskrivs i bilagan och har, utan hinder av eventuella framtida lagändringar, beslutat att, där så är möjligt, förändra interna förfaranden för bättre resursallokering vid utförandet av uppgifter.

text: I synnerhet bör man anta ett förenklat förfarande för Europeiska systemrisknämndens styrelses godkännande av utförandet av ESRB:s uppgifter i samband med att fastställa den optimala utformningen av makrotillsynspolitiken på unionsnivå, genom att bidra till utformningen av makrotillsynsregler och mikrotillsynsregler av unionsmyndigheter och/eller nationella myndigheter.

text: Europeiska systemrisknämndens beslut

text: bör därför ändras i enlighet med detta.

text: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

text: Artikel 1

text: Ändringar

text: Beslut ECB/2011/1 ska ändras på följande sätt:

text: I

text: artikel 5

text: ska följande punkt läggas till som punkt 2b: 2b. Dagordningen får innehålla ett särskilt avsnitt för punkter som redan har diskuterats i sak av den rådgivande tekniska kommittén eller dess understrukturer och som läggs fram för styrelsen för godkännande. Sådana punkter ska vara föremål för ett beslut genom skriftligt förfarande på begäran av en styrelseledamot. De punkter som ska behandlas enligt denna punkt ska motsvara utförandet av ESRB:s uppgifter som avses i tabell 1 i bilagan. Bilagan ska ses över och uppdateras minst vartannat år.

text: Artikel 5.3

text: ska ersättas med följande: 3. Chefen för ESRB-sekretariatet ska ta fram ett utkast till protokoll från varje styrelsemöte. Protokollet ska innehålla en hänvisning till de handlingar som styrelsen erhållit, redovisa de beslut som antas, inklusive beslut som tagits enligt punkt 2b, och/eller de slutsatser nått fattat samt ange vilka personer som deltagit i mötet.

text: Bilagan till det här beslutet ska läggas till som en bilaga till beslut ECB/2011/1.

text: Artikel 2

text: Ikraftträdande

text: Detta beslut träder i kraft den femte dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: BILAGA

text: Följande bilaga ska läggas till beslut

text: BILAGA

text: | Artikel | ESRB åtgärd | Frekvens/tidsfrist | Tillämpligt förfarande

text: 1. | Artikel

text: i direktiv 2013/36/EU | Rekommendation | Återkommande

text: 2. |

text: Artikel 139.3 i direktiv 2013/36/EU

text: | Rekommendation | Återkommande

text: 3. |

text: Artikel 124.11 i förordning (EU) nr 575/2013

text: | Samarbete | En gång – senast den 10 januari 2026 | Förfarande enligt

text: artikel 5.2

text: b Behörig understruktur under den rådgivande tekniska kommittén (ATC)

text: 4. |

text: Artikel 124.12 i förordning (EU) nr 575/2013

text: | Rekommendation | Återkommande

text: 5. |

text: Artikel 164.9 i förordning (EU) nr 575/2013

text: | Rekommendation | Återkommande

text: 6. |

text: Artikel 501

text: c.1 i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: | Samråd | En gång – senast den 31 december 2026

text: 7. |

text: Artikel 58.1 i förordning (EU) 2022/2554

text: | Samråd | En gång – senast den 17 januari 2028

text: 8. |

text: Artikel 58.2 i förordning (EU) 2022/2554

text: | Samråd | En gång | Förfarande enligt

text: artikel 5.2

text: 9. |

text: Artikel 4

text: a.4 i förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: | Samråd | En gång – senast den 25 december 2025 | Förfarande enligt

text: artikel 5.2

text: b Den rådgivande tekniska kommittén (ATC)

text: 10. |

text: Artikel 5.2 i förordning (EU) nr 648/2012

text: | Samråd | En gång – inom sex månader efter det att Esma mottagit en anmälan från en central motpart eller avslutat godkännandet enligt

text: artikel 25

text: 11. |

text: Artikel 5.3 i förordning (EU) nr 648/2012

text: | Samråd | Återkommande

text: 12. |

text: Artikel 7

text: a.7 i förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: | Samråd | Återkommande | Förfarande enligt

text: artikel 5.2

text: 13. |

text: Artikel 7

text: a.8 i förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: | Samarbete | En gång – senast den 25 juni 2025

text: 14. |

text: Artikel 7

text: a.10 i förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: | Samarbete | En gång – senast den 25 juni 2026

text: 15. |

text: Artikel 7

text: d.2 i förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: | Samarbete | En gång – senast den 25 december 2025

text: 16. |

text: Artikel 10.4 i förordning (EU) nr 648/2012

text: | Samråd | En gång – senast den 25 december 2025

text: 17. |

text: Artikel 10.4

text: a i förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: | Samråd | Återkommande – minst vartannat år/ vid behov

text: 18. |

text: Artikel 12.5 i förordning (EU) nr 648/2012

text: 19. |

text: Artikel 25.2

text: a i förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: artikel 5.2

text: 20. |

text: Artikel 25.2

text: c i förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: artikel 5.2

text: 21. |

text: Artikel 25.5 i förordning (EU) nr 648/2012

text: | Samråd | Återkommande – om en central motpart avser att reducera antalet aktiviteter och tjänster i unionen eller minst var femte år. | Förfarande enligt

text: artikel 5.2

text: 22. |

text: Artikel 46.3 i förordning (EU) nr 648/2012

text: 23. |

text: Artikel 54.5 i förordning (EU) nr 648/2012

text: 24. |

text: Artikel 85.6 i förordning (EU) nr 648/2012

text: | Samarbete | Återkommande – inom 12 månader efter anpassningsperioden

text: 25. |

text: Artikel 85.11 i förordning (EU) nr 648/2012

text: | Samarbete | En gång – senast den 25 december 2026

text: 26. |

text: Artikel 85.12 i förordning (EU) nr 648/2012

text: | Samarbete | En gång – senast den 25 december 2027

text: 27. |

text: Artikel 85.14 i förordning (EU) nr 648/2012

text: | Samarbete | En gång – senast den 25 december 2028

text: 28. |

text: Artikel 144

text: b.4 i direktiv

text: | Samråd | Återkommande

text: 29. |

text: Artikel 144

text: b.8 i direktiv

text: | Samråd | En gång – innan riktlinjer publiceras

text: 30. |

text: Artikel 144

text: c.7 i direktiv

text: | Samråd | En gång – senast den 29 januari 2026

text: 31. |

text: Artikel 5.11 a i direktiv (EU) 2025/1

text: | Samarbete | En gång – senast den 29 januari 2027 | Förfarande enligt

text: artikel 5.2

text: 32. |

text: Artikel 31.1 i förordning (EU) 2017/2402

text: | Makrotillsyn | Återkommande

text: | Artikel | ESRB åtgärd | Frekvens/tidsfrist

text: 1. |

text: Artikel 138 i direktiv 2013/36/EU

text: | Rekommendation | En gång

text: 2. |

text: Artikel 164.6 i förordning (EU) nr 575/2013

text: | Yttrande och publicering | Återkommande

text: 3. |

text: Artikel 459 i förordning (EU) nr 575/2013

text: | Rekommendation eller yttrande / samarbete | En gång (rekommendation eller yttrande) och minst en gång per år (samarbete)

text: 4. |

text: Artikel 502 i förordning (EU) nr 575/2013

text: | Samarbete | Återkommande

text: 5. |

text: Artikel 509.1 i förordning (EU) nr 575/2013

text: | Samråd | Varje år

text: 6. |

text: Artikel 25.7 i direktiv 2011/61/EU

text: | Samråd | Återkommande

text: 7. |

text: Artikel 47.7 i direktiv 2011/61/EU

text: | Samråd | Återkommande

text: 8. |

text: Artikel 32.4 c i förordning (EU) 2022/2554

text: | ESRB deltar i tillsynsforumet | Återkommande

text: 9. |

text: Artikel 6

text: a.1 och 6a.8 i förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: | Samråd | Återkommande

text: 10. |

text: Artikel 6

text: b.2 och 6b.10 i förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: | Samråd | Återkommande – inom 24 timmar efter mottagandet av en förfrågan (

text: artikel 6

text: b.2) /utan onödigt dröjsmål efter mottagandet av en förfrågan (

text: artikel 6

text: 11. |

text: Artikel 11.13 i förordning (EU) nr 648/2012

text: | Samråd | Återkommande

text: 12. |

text: Artikel 24.6 i förordning (EU) nr 648/2012

text: | Möjlighet att delta i möten som tillsynskommittén för centrala motparter håller | Återkommande

text: 13. |

text: Artikel 25

text: b.3 i förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (Se även 25.2a, 25.2c och 25.5) i förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: i tabell 1) | Samarbete | Återkommande

text: 14. |

text: Artikel 29.5 i förordning (EU) 2015/2365

text: | Samråd | Återkommande (varje år)

text: 15. |

text: Artikel 138.4 i direktiv 2009/138/EG

text: | Samråd | Återkommande

text: 16. |

text: Artikel 28.4 i förordning (EU) nr 236/2012

text: | Samråd | Återkommande

text: 17. | Artikel

text: och

text: i förordning (EU) 2017/2402 | Granskning / publicera en rapport / varningar eller rekommendationer | Återkommande / rapportering minst vart tredje år

text: 18. |

text: Artikel 12.2 i förordning (EU) nr 537/2014

text: | Samarbete / möte | Återkommande (minst en gång per år)

text: 19. |

text: Artikel 14.8 i direktiv 2014/49/EU

text: | Samarbete | Återkommande

text: 1. |

text: Artikel 131.5

text: a i direktiv

text: | Yttrande | Återkommande – inom sex veckor från mottagandet av en förfrågan

text: 2. | Artikel

text: och

text: i direktiv 2013/36/EU | Yttrande | Återkommande – inom en månad (

text: artikel 133.11

text: ) eller sex veckor (

text: artikel 133.12

text: ) från mottagandet av en förfrågan

text: 3. |

text: Artikel 134.5 i direktiv 2013/36/EU

text: | Rekommendation | Återkommande

text: 4. |

text: Artikel 124.9 i förordning (EU) nr 575/2013

text: | Yttrande och publicering | Återkommande – yttrande inom en månad från mottagandet av en förfrågan

text: 5. | Artikel

text: och

text: i förordning (EU) nr 575/2013 | Yttrande | Återkommande – inom en månad från mottagandet av en förfrågan och vartannat år för en förlängning

text: 6. |

text: Artikel 458.8 i förordning (EU) nr 575/2013

text: | Rekommendation | Återkommande

text: Tabell 4

text: Uppgifter där ESRB:s sekretariat agerar som informationsförmedlare mellan medlemsinstitutioner

text: 1. | Artiklarna

text: och

text: i direktiv 2011/61/EU | Samarbete | Återkommande

text: 2. | Artikel

text: och

text: i direktiv 2011/61/EU | Överföring av information | Återkommande

text: 3. |

text: Artikel 56.2 i direktiv (EU) 2016/2341

text: | Överföring av information | Återkommande

text: 4. |

text: Artikel 49.1 i förordning (EU) 2022/2554

text: | Samarbete | Återkommande

text: 5. | Artiklarna

text: och

text: Förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: | Samarbete | Återkommande

text: 6. |

text: Artikel 23

text: b i förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: | Deltagande i den gemensamma övervakningsmekanismen | Återkommande

text: 7. |

text: Artikel 43.3 i förordning (EU) 2017/1131

text: | Vidarebefordra information | Återkommande

text: 8. |

text: Artikel 131.7 i direktiv 2013/36/EU

text: | Vidarebefordra meddelanden | Återkommande – utan dröjsmål

text: 9. |

text: Artikel 131.12 i direktiv 2013/36/EU

text: 10. |

text: Artikel 133.9 i direktiv 2013/36/EU

text: 11. |

text: Artikel 134.2 i direktiv 2013/36/EU

text: 12. |

text: Artikel 458.2 i förordning (EU) nr 575/2013

text: 13. |

text: Artikel 53.1 i direktiv 2011/61/EU

text: 14. |

text: Artikel 136.7 i direktiv 2013/36/EU

text: och artiklarna

text: och

text: i förordning (EU) nr 575/2013 | Publicering | Återkommande

text: om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (

text: Europeiska unionens officiella tidning

text: IV Upplysningar

text: UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

text: Europeiska systemrisknämnden


text: EGT L 1, 3.1.1994, s. 3, ELI: http://data.europa.eu/eli/agree_internation/1994/1/oj.

text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2010/1092/oj.

text: EUT L 150, 9.6.2023, s. 40, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/1114/oj.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: ECB (2025), ECB non-paper on EU and third-country stablecoin multi-issuance, publicerad på EU-rådets webbplats www.consilium.europa.eu.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU av den 16 april 2014

text: om insättningsgarantisystem (EUT L 173, 12.6.2014, s. 149, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2014/49/oj).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2013/575/oj).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiven

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2013/36/oj).

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 25 september 2025 om stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland (ESRB/2025/9)

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt bilaga IX,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt

text: artikel 3.2 d

text: samt artiklarna

text: och

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1114 av den 31 maj 2023

text: om marknader för kryptotillgångar och om ändring av förordningarna

text: (EU) nr 1093/2010

text: och

text: (EU) nr 1095/2010

text: samt direktiven

text: och

text: (EU) 2019/1937

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt artiklarna

text: och

text: , och

text: Kryptotillgångar utgör ett snabbt växande finanssegment, som i allt högre grad kopplas till traditionella tillgångar och skapar en spridningskanal som behöver övervakas för att skydda den finansiella stabiliteten. Detta segment kännetecknas av spekulativt agerande, begränsad transparens och extrem prisvolatilitet. Det är också vanligt med olagliga metoder. Stablecoins, en undergrupp av kryptotillgångar som har utformats för att upprätthålla ett stabilt värde i förhållande till specifika referenstillgångar eller en korg av tillgångar, har också expanderat och används främst för att få tillträde till, respektive utträde från, kryptomarknader. Stablecoins backas vanligtvis upp av reserver som kontanter eller mycket likvida finansiella instrument som innehas av utgivaren, inklusive inlåning hos kreditinstitut, men reservernas sammansättning och risk varierar mellan utgivare och jurisdiktioner. Dessa reserver har stor betydelse eftersom utgivarna behöver monetarisera dem snabbt om tokeninnehavare skulle begära inlösen. Reserver bidrar därför till att upprätthålla förtroendet för stablecoins värde. Den privata utgivningen av stablecoins i kombination med farhågor om de bakomliggande reservernas kvalitet och transparensen kring dessa reserver väcker dock grundläggande frågor för det finansiella systemet.

text: Stablecoins sårbarheter – från potentiellt otillräckliga reserver till förlorat marknadsförtroende – kan undergräva deras påstådda roll som stabilt betalningsmedel och stabil värdebevarare, eventuellt överföra chocker till det finansiella systemet i stort och förstärka systemrisken. Detta blev uppenbart under Silicon Valley Banks (SVB) kollaps den 11 mars 2023, då USDC (stablecoin som getts ut av Circle) till stor del förlorade sin peggning, vilket visade på sårbarheterna med finansinstitutens sammankoppling. Detta understryker behovet av sunda regler, strikt tillsyn och lämplig verkställighet.

text: Inom unionen antogs förordning

text: (EU) 2023/1114

text: (nedan kallad MiCA-förordningen) för att tillhandahålla en ram med enhetliga krav för erbjudande till allmänheten av kryptotillgångar samt upptagande till handel av sådana kryptotillgångar, inbegripet tillgångsanknutna token och e-pengatoken, vilket skapar en särskild, harmoniserad ram för kryptomarknader på unionsnivå. En sådan unionsomfattande ram ansågs nödvändig för att främja rättssäkerhet vad gäller kryptotillgångar och gynna innovation samt parallellt med detta säkerställa investerarskydd och marknadsintegritet, främja finansiell stabilitet och väl fungerande betalningssystem, hantera penningpolitiska risker som kan uppstå till följd av kryptomarknader samt skydda monetär suveränitet i hela unionen.

text: Under senare år har det blivit allt vanligare med en ny typ av system där en unionsbaserad stablecoin-utgivare och en utgivare utanför unionen i samarbete med varandra gemensamt ger ut e-pengatoken, en typ av stablecoin som definieras i MiCA-förordningen. De e-pengatoken som ges ut av båda enheterna har samma tekniska egenskaper och presenteras som utbytbara av utgivarna. I detta system (nedan kallat stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland eller systemet) bedriver varje utgivare verksamhet enligt olika rättsliga ramar och de reserver som backar upp e-pengatoken fördelas mellan olika jurisdiktioner.

text: MiCA-förordningen reglerar visserligen multiutgivning av utbytbara kryptotillgångar inom unionen, men behandlar inte uttryckligen möjligheten att systemen omfattar en unionsutgivare och en tredjelandsutgivare (utanför unionen). Den fastställer med andra ord inte specifikt att det är tillåtet att driva stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland. Detta återspeglar sannolikt lagstiftarnas avsikt att begränsa stablecoin-system som involverar flera utgivare till enbart unionsbaserade utgivare, med förbehåll för vissa villkor. Ytterligare rättslig analys i detta hänseende presenteras i ECB non-paper on EU and third-country stablecoin multi-issuance. Eftersom dessa system inte är uttryckligen förbjudna i MiCA-förordningen leder det till olika förhållningssätt: vissa nationella behöriga myndigheter anser att sådana multiutgivare i tredje land är tillåtna enligt MiCA-förordningen, medan andra bedömer att de inte är det. Dessa olika synsätt strider mot själva syftet med MiCA-förordningen: att införa enhetliga krav. Den här situationen äventyrar själva kärnan i den inre marknaden, där en nationell behörig myndighets auktorisation ger utgivaren tillgång till hela unionsmarknaden genom passförfarande, vilket innebär att potentiellt riskfyllda system som avvisas i en medlemsstat kan komma att godkännas i en annan och fortsätta att drivas i övriga medlemsstater, med stöd av principen om fri rörlighet för tjänster. I nuläget råder därför en hög grad av rättsosäkerhet, som skulle kunna undanröjas med en tydlig lösning av hur lagtexten ska tolkas.

text: Driften av stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland bygger på antagandet att de berörda länderna har ett likvärdigt regelverk. MiCA-förordningen saknar dock bestämmelser om hur en sådan likvärdighetsbedömning skulle utföras. Enligt

text: artikel 140.2 v i MiCA-förordningen

text: ska i stället kommissionen, i samråd med Europeiska bankmyndigheten (EBA) och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), senast i juni 2027 lägga fram en rapport till unionens lagstiftare där det utvärderas om en likvärdighetsordning behöver inrättas. Med tanke på tidsramen anses det i allt högre grad vara oklokt att vänta på denna bedömning innan man tar itu med frågan.

text: Den specifika strukturen, med reserver som innehas i olika jurisdiktioner och utgivare som bedriver verksamhet enligt olika rättssystem, gör att stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland förstärker de finansiella stabilitetsriskerna och medför betydande sårbarheter: Myndigheterna i unionen har inget lämpligt sätt att bedöma vilken riskhantering eller reservtäckning som utgivare utanför unionen har, och ombalanseringsmekanismer för gränsöverskridande reservöverföringar är särskilt sårbara under stressperioder, särskilt om reserverna är illikvida eller om överföringen av reserver begränsas av myndigheter i tredjeländer. Den eventuella bristande överensstämmelsen mellan unionens och tredjeländers lagstiftning undergräver verkställigheten av åtgärder, såsom MiCA-förordningens övre gräns för stablecoin-utgivning i utländsk valuta, vilket kan påverka betalningssystemens funktion och öka beroendet av andra valutor än unionens egna. Detta skapar också möjligheter till regelarbitrage eftersom tokeninnehavare uppmuntras till inlösen från utgivare i unionen, inte minst om tredjelandsutgivare inför avgifter eller fördröjningar, eller om priset på stablecoin faller under pari. Eftersom det i unionen har blivit allt vanligare med stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland har dessutom transaktionsvolymerna drivits upp, vilket förstärker spridningsriskerna, samtidigt som den utbredda användningen av fristående plånböcker och den begränsade dataåtkomsten gör det svårare att spåra e-pengatoken och säkerställa att det finns tillräckliga reserver. Stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland innebär också ökad sannolikhet för inlösenrusningar, eftersom utgivare i unionen kan behöva hantera förpliktelser från tokeninnehavare både i och utanför unionen där de reserver som står under unionens tillsyn kanske inte räcker till.

text: Beroendet av gränsöverskridande ombalanseringsmekanismer för reserver medför ytterligare sårbarheter, särskilt under stressade förhållanden då tredjeländers myndigheter kan komma att prioritera nationella intressen, så att överföringen av medel begränsas. Dessa strukturella brister leder till att unionens finansiella system utsätts för en spridningsrisk från kriser som uppstår i tredjeland. Detta skulle också innebära en orimlig börda för unionens tillsynsmyndigheter, som skulle ansvara för att säkerställa att förpliktelser som uppstår utanför deras ansvarsområde och kontroll faktiskt fullgörs.

text: Stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland utgör också särskilda utmaningar för unionens leverantörer av kryptotillgångstjänster, som kan förmedla begäranden om inlösen från tokeninnehavare i EU som en del av sitt standardutbud av tjänster. I och med detta kan de fungera som spridningskanaler för inlösenrusningar under marknadsstress. Detta skulle kunna förstärka rusningsriskerna och medföra likviditetsrisker för marknaden.

text: Den snabba marknadstillväxten och företagens ansträngningar för att få EU-auktorisationer i syfte att driva stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland – vilket auktorisationen av två enheter från och med september 2025 vittnar om – leder också till att finansinstituten blir mer sammanlänkade med varandra. Den stablecoin-relaterade inlåningen riktas till ett fåtal banker, vars sårbarhet för likviditetschocker, särskilt i mindre jurisdiktioner, ökar parallellt med ökningen av deras exponeringskoncentrationer. Efterhand som de stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland ökar i storlek, skulle dessutom sammanlänkningen mellan utgivare och banker kunna leda till ökade spridningsrisker. Otillräckliga uppgifter om stablecoin-reserver, inbegripet deras sammansättning, och tillgångsflöden mellan jurisdiktioner hindrar dessutom en effektiv tillsyn, även vad gäller processer som riskbedömning och reservkalibrering. Denna utveckling understryker hur allvarliga hoten mot unionens finansiella stabilitet är, eftersom de i förlängningen skulle kunna leda till att negativa chocker från utlandet sprider sig till unionens finansiella system.

text: Situationen förändras snabbt, vilket har gjort det nödvändigt att skyndsamt ta itu med de risker som har identifierats för den finansiella stabiliteten, antingen för att förhindra att de förverkligas eller för att minska deras potentiella effekter. Den ökande mängden sådana stablecoins i omlopp visar hur angeläget det är att ta itu med denna fråga.

text: Mot denna bakgrund lägger Europeiska systemrisknämnden (ESRB) här fram ett antal rekommendationer som syftar till att undanröja eller minska de inneboende finansiella stabilitetsriskerna med stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland. Dessa rekommendationer bygger på det analysarbete som har utförts av ESRB:s arbetsgrupp för kryptotillgångar och decentraliserad finansiering, i enlighet med 2025 års rapport. Rekommendationerna i detta dokument är i linje med principen om teknikneutralitet, vilket säkerställer att de inte hindrar utvecklingen av teknisk och finansiell innovation i unionen, utan i stället fokuserar på att minska de risker som anses vara betydande för unionens finansiella stabilitet.

text: Syftet med rekommendation A är framför allt att säkerställa att farhågorna för den finansiella stabiliteten väger tyngre när det saknas ett regelverk för stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland, och att kommissionen därför tolkar MiCA-förordningen som så att dessa system inte är tillåtna. De strukturella sårbarheterna i dessa system medför en betydande försvagning av unionens tillsynsram eftersom sannolikheten för inlösenrusningar, likviditetsobalanser och regelarbitrage ökar. Dessa risker förstärks ytterligare av den bristande tillsynen över tredjelandsutgivare och sårbarheten när det gäller gränsöverskridande ombalanseringsmekanismer för reserver. Genom att inta ståndpunkten att detta inte är tillåtet skulle de systemrisker som är förknippade med sådana system undanröjas.

text: Om däremot systemen fortsätter med sin verksamhet bör de omfattas av en särskild ram med adekvata skyddsåtgärder sett till deras risker. Rekommendation B har utformats för att säkerställa att en ram upprättas för att bedöma likvärdigheten mellan tredjeländers stablecoin-föreskrifter och MiCA-förordningens krav. Den bristande överensstämmelsen mellan unionens och tredjeländers lagstiftning leder till verkställighetsluckor som undergräver skyddsåtgärderna för finansiell stabilitet och välfungerande betalningssystem. Utan likvärdighet skulle tredjelandsutgivare kunna undergräva unionens skyddsåtgärder, vilket ökar sannolikheten för destabiliserande spridningseffekter till unionens finansiella system. Att fastställa likvärdighet är därför avgörande för att förbättra ombalanseringsmekanismerna för reserver under både normala och stressade förhållanden. Detta är i linje med kommissionens uppdrag enligt

text: artikel 140.2 v i MiCA-förordningen

text: Rekommendation C har utformats i syfte att upprätta avtal om tillsynssamarbete med tredjeland om tillsyn över stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland. Genom att främja en samordnad tillsyn syftar denna rekommendation till att skydda den finansiella stabiliteten inom unionen och upprätthålla integriteten i dess regelverk.

text: Rekommendation D har utformats för att ta itu med hindren för reservers gränsöverskridande rörlighet i syfte att hantera rusningsrisker som kan uppstå utanför unionen, särskilt under perioder av stress, återhämtning eller resolution. Tidigare belägg visar att begränsningar av reservflödena sannolikt kan uppstå under sådana händelser. Genom att ta itu med tekniska och rättsliga hinder för reservers rörlighet ska denna rekommendation säkerställa att begäranden om inlösen uppfylls skyndsamt i alla jurisdiktioner.

text: Rekommendation E har utformats för att säkerställa att stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland omfattas av unionens centrala tillsyn enligt en proportionalitetsbedömning. Fördelningen av reserver mellan olika jurisdiktioner samt de ofullständiga uppgifterna om tokeninnehavare och reservtäckning ökar sannolikheten för inlösenrusningar, insolvens och spridning till banker. Flockeffekter under kriser, som förstärks av informationsflöden, skulle kunna destabilisera marknaderna ytterligare. För att komma till rätta med detta skulle de föreslagna ändringarna av MiCA-förordningen inbegripa att deltagande i ett stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland utgör ett av kriterierna för att fastställa betydelsen av tillgångsanknutna token och e-pengatoken, som därför behöver omfattas av EBA:s tillsyn. Detta tillvägagångssätt säkerställer en proportionell tillsyn som bygger på systemens omfattning och internationella täckningsområde.

text: EBA bör fortsätta att främja konvergens i de tillsynsmetoder som tillämpas i unionen för stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland, såväl under auktorisationsförfarandet som under den pågående tillsynen, genom att utnyttja MiCA-förordningens befintliga icke-riktade bestämmelser. Rekommendation F har utformats för att säkerställa att EBA:s riktlinjer och andra relevanta standarder för tillsyn klargör tillsynspraxisen i unionen i syfte att åtgärda de specifika finansiella stabilitetsriskerna som utgår från stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland. Fokus ligger på att verkställa tillsynskrav som står i proportion till riskerna, på grundval av en grundlig riskbedömning. Tillsynsmyndigheterna uppmuntras dessutom att utnyttja det befintliga regelverket för att genomdriva tillsynskrav som står i proportion till de förknippade riskerna.

text: Rekommendation G har utformats för att hantera hur unionens leverantörer av kryptotillgångstjänster kan bidra till att förstärka gränsöverskridande inlösen av utbytbara stablecoins när det gäller system som involverar flera utgivare och tredjeländer. Esmas pågående insatser för att öka tillsynskonvergens och införa riskreducerande åtgärder är nödvändiga för att undvika att den nationella tillsynen över leverantörer av kryptotillgångstjänster och passförfaranden leder till en ojämn praxis inom unionen.

text: Rekommendation H har utformats för att hantera operativa risker genom att kräva att unionsutgivare ska visa att finansinstitut som stöder tredjelandsutgivares verksamhet kan genomföra försäljningar av tillgångar, hantera gränsöverskridande överföringar av medel och upprätthålla tillgången till internationella betalningssystem. Tillsynsmyndigheter bör kontrollera dessa bevis och, om det är tillåtet enligt lag, samla in ytterligare uppgifter för att säkerställa en effektiv tillsyn över stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland och skydda stabiliteten i dessa system.

text: Rekommendation I har utformats så att behöriga myndigheter har tillgång till de tillförlitliga uppgifter som krävs för att utöva tillsyn över systemen, i den mån detta är tillåtet enligt den befintliga rättsliga ramen. Användningen av plattformar utanför unionen och fristående plånböcker leder till betydande dataluckor, samtidigt som inkonsekventa rapporteringsmetoder ytterligare förhindrar tillsyn. En stärkt verkställighet av rapporteringsskyldigheterna och utökad rapportering enligt MiCA-förordningen kommer att vara avgörande för en effektiv tillsyn och riskhantering.

text: Rekommendation J har utformats för att öka transparensen genom vitboksrapportering av tillgångsanknutna token och e-pengatoken som ingår i stablecoin-system som involverar flera utgivare och tredjeland. Omfattande information om struktur, styrning och tredjelandsberoenden kommer att förbättra riskbedömningen, förhindra felaktiga uppgifter om efterlevnaden av MiCA-förordningen och stärka marknadens förtroende. Ökad transparens kommer att stödja ett välgrundat beslutsfattande och en effektiv tillsyn samt minska risken för destabiliserande inlösenrusningar.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: Europeiska unionens officiella tidning

text: I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

text: REKOMMENDATIONER

text: Europeiska systemrisknämnden


text: EGT L 1, 3.1.1994, s. 3, ELI: http://data.europa.eu/eli/agree_internation/1994/1/oj.

text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2010/1092/oj.

text: EUT L 176, 27.6.2013, s. 338, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2013/36/oj.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

text: En ny version av meddelandet skickades till ESRB den 13 juni 2025.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006

text: om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av

text: rådets förordning (EEG) nr 3037/90

text: och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2006/1893/oj).

text: av den 20 oktober 2017 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 431, 15.12.2017, s. 1).

text: rådets förordning (EEG) nr 3037/90

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 4 november 2025 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2025/10)

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt bilaga IX,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2013/36 av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: , särskilt avsnitt I i kapitel 4 i avdelning VII,

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt artiklarna

text: , och

text: För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

text: Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i andra medlemsstater.

text: Den 20 maj 2025 informerade Österrikes finansmarknadsmyndighet (FMA), i egenskap av utsedd myndighet i enlighet med

text: artikel 133.9 i direktiv 2013/36/EU

text: , Europeiska systemrisknämnden (ESRB) om att den avser att aktivera en sektorbaserad systemriskbuffert (sSyRB) på 1 procent fr.o.m. den 1 juli 2025 för alla relevanta exponeringar mot icke-finansiella företag belägna i Österrike som bedriver bygg- eller fastighetsverksamhet enligt den statistiska näringsgrensindelningen som framgår av förordning

text: (EU) nr 1893/2006

text: I meddelandet från Österrikes finansmarknadsmyndighet ombads ESRB även att rekommendera ömsesidighet vad gäller systemriskbufferten på konsoliderad nivå, undergruppsnivå och individuell nivå, i enlighet med

text: artikel 134.5 i direktiv 2013/36/EU

text: I Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: , ändrad genom rekommendation

text: rekommenderas att den relevanta myndigheten som aktiverar en makrotillsynsåtgärd, när den lämnar an ansökan om ömsesidighet till ESRB, ska föreslå ett tröskelvärde under vilket en individuell finansiell tjänsteleverantörs exponering mot den identifierade makrotillsynsrisken – i den jurisdiktion där den aktiverande myndigheten tillämpar makrotillsynsåtgärden i fråga – ej anses väsentlig. ESRB får vid behov rekommendera ett annat tröskelvärde. Tröskelvärdet för ömsesidighet för den sektorbaserade systemriskbufferten (sSyRB) uppgår till ett institutspecifikt värde om 100 miljoner euro som bör tillämpas på konsoliderad nivå, undergruppsnivå och individuell nivå.

text: En ömsesidig tillämpning av kapitalkrav för makrotillsyn som aktiveras av myndigheter i andra medlemsstater, på konsoliderad nivå, undergruppsnivå och individuell nivå, oavsett om de berörda exponeringarna innehas genom dotterföretag eller filialer, eller till följd av direkt gränsöverskridande utlåning, begränsar läckage och regelarbitrage, tacklar systemrisker och främjar därmed makrotillsynens övergripande effektivitet. Detta uppnås genom att säkerställa att ökade risker hanteras inte bara i den medlemsstat som har infört en sektorbaserad systemriskbuffert (sSyRB) utan även i andra medlemsstater där bankgrupper är exponerade för dessa ökade risker. Ett erkännande bör därför också syfta till att säkerställa att bankgrupper som är exponerade för sådana systemrisker är tillräckligt motståndskraftiga. Därför bör kapitalkrav för makrotillsyn som härrör från ett beslut om att erkänna andra medlemsstaters makrotillsynsåtgärder i allmänhet tillämpas både på konsoliderad nivå, undergruppsnivå och individuell nivå.

text: För att erkänna det österrikiska sSyRB-värdet enligt finansmarknadsmyndighetens begäran får de relevanta behöriga och/eller utsedda myndigheterna i andra medlemsstater fastställa ett sSyRB-värde i enlighet med artiklarna

text: och

text: i direktiv 2013/36/EU.

text: Rekommendation

text: bör därför ändras i enlighet med detta.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA

text: Bilagan till rekommendation

text: ska ändras genom att följande åtgärd läggs till:

text: Österrike

text: En sektorbaserad systemriskbuffert på 1 procent för alla relevanta exponeringar mot icke-finansiella företag belägna i Österrike som bedriver bygg- eller fastighetsverksamhet enligt unionens statistiska näringsgrensindelningen (NACE) som framgår av

text: kommissionens förordning (EU) nr 1893/2006

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: 1. Den österrikiska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , fastställer en sektorbaserad systemriskbuffert på 1 procent för alla relevanta exponeringar gentemot icke-finansiella företag belägna i Österrike som bedriver bygg- eller fastighetsverksamhet enligt unionens statistiska näringsgrensindelningen (NACE) som framgår av kommissionens delegerade förordning

text: (EG) nr 1893/2006

text: II. Ömsesidighet

text: 2. Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar åtgärder som motsvarar de österrikiska avseende alla relevanta exponeringar belägna i Österrike i enlighet med

text: artikel 134.1 i direktiv 2013/36/EU

text: , både på konsoliderad nivå, undergruppsnivå och individuell nivå. De bör tillämpa åtgärden på alla relevanta exponeringar mot icke-finansiella företag som bedriver verksamhet inom följande näringsgrenar: byggande av bostadshus och andra byggnader under NACE-kod F 41, specialiserad bygg- och anläggningsverksamhet under NACE-kod F 43 samt fastighetsverksamhet under NACE-kod M 68, med undantag för bostadsföreningar där vinstintresset är begränsat.

text: 3. Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen, i enlighet med delrekommendation C.2, rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar den åtgärd som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII, kapitel 2, avsnitt IV i direktiv

text: . För genomförandet av jämförbara åtgärder gäller den normala övergångsperioden på tre månader efter offentliggörandet av rekommendation

text: i Europeiska unionens officiella tidning.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 4. Åtgärden kompletteras av ett relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder, som uppgår till ett institutspecifikt värde om 100 miljoner euro. Den sektorbaserade systemriskbufferten (sSyRB) bör beaktas om tröskelvärdet uppnås och bör tillämpas på konsoliderad nivå, undergruppsnivå och individuell nivå. Vid bedömning på undergruppsnivå och gruppnivå bör de samlade exponeringarna genom filialer och direkt gränsöverskridande utlåning samt dotterbolag bedömas mot tröskelvärdet.

text: 5. De relevanta myndigheterna bör bevaka de relevanta tröskelvärdena. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: är det relevanta tröskelvärdet som avses i punkt 4 ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: Europeiska unionens officiella tidning

text: REKOMMENDATIONER

text: Europeiska systemrisknämnden


text: EGT L 1, 3.1.1994, s. 3, ELI: http://data.europa.eu/eli/agree_internation/1994/1/oj.

text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2010/1092/oj.

text: EUT L 176, 27.6.2013, s. 338, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2013/36/oj.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

text: av den 30 mars 2022 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 206, 23.5.2022).

text: av den 3 oktober 2023 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder ( EUT C, C/2023/899, 14.11.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2023/899/oj).

text: av den 27 september 2024 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder ( EUT C, C/2024/6967, 14.11.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2024/6967/oj).

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 5 december 2025 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2025/11)

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt bilaga IX,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2013/36 av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: , särskilt avsnitt I i kapitel 4 i avdelning VII,

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt artiklarna

text: , och

text: För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

text: Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i andra medlemsstater.

text: Den 11 januari 2022 inkom Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (NBB/BNB) med en ansökan till ESRB om ömsesidighet för en systemriskbuffert avseende sektorexponeringar (sSyRB) enligt

text: artikel 134.5 i direktiv 2013/36/EU

text: , som fastställts i enlighet med

text: artikel 133.9 i det direktivet

text: , och har tillämpats sedan den 1 maj 2022. Som resultat av detta, och för att förhindra negativa gränsöverskridande effekter (t.ex. regelarbitrage) som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder som kommer att tillämpas i Belgien, antog Europeiska systemrisknämndens styrelse Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: , som ändrade rekommendation

text: för att inkludera denna åtgärd på förteckningen över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: I enlighet med ansökningar från NBB/BNB har rekommendation

text: ändrats genom Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: , för att ändra sSyRB-värdet från 9 procent till 6 procent fr.o.m. den 1 april 2024, samt Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: för att rekommendera ömsesidighet av denna makrotillsynsåtgärd på konsoliderad nivå, undergruppsnivå och individuell nivå, i enlighet med

text: artikel 134.5 i direktiv 2013/36/EU

text: Den 16 oktober 2025, informerade NBB/BNB Europeiska systemrisknämnden om att den har för avsikt att deaktivera sSyRB fr.o.m. den 1 juli 2026.

text: ESRB har därför beslutat att stryka den belgiska åtgärden från förteckningen över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet enligt rekommendation

text: Denna ändring av rekommendation

text: påverkar inte rekommendationer om att anta andra nationella makrotillsynsåtgärder baserat på ömsesidighet som för närvarande är på plats.

text: Rekommendation

text: bör därför ändras i enlighet med detta.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: Europeiska unionens officiella tidning

text: I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

text: REKOMMENDATIONER

text: Europeiska systemrisknämnden