text: EGT L 1, 3.1.1994, s 3.

text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

text: EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

text: av den 20 oktober 2017 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 431, 15.12.2017, s. 1).

text: EUT L 321, 12.12.2019, s. 170.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878 av den 20 maj 2019

text: om ändring av direktiv

text: vad gäller undantagna enheter, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag, ersättning, tillsynsåtgärder och tillsynsbefogenheter och kapitalbevarande åtgärder (EUT L 150, 7.6.2019, s. 253).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/873 av den 24 juni 2020

text: om ändring av förordningarna

text: (EU) nr 575/2013

text: och

text: (EU) 2019/876

text: vad gäller vissa anpassningar mot bakgrund av covid-19-pandemin (EUT L 204, 26.6.2020, s. 4).

text: Beslut av den 10 december 2021 (ännu ej offentliggjort i EUT).

text: Beslut av den 29 oktober 2021 (ännu ej offentliggjort i EUT).

text: av den 30 april 2021 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 222, 11.6.2021, s. 1).

text: EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.

text: EUT C 222, 11.6.2021, s. 1.

text: Ännu ej offentliggjord i EUT.

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 6 mars 2023 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2023/1) 2023/C 158/01

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA VARNING

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt bilaga IX,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, särskilt

text: artikel 458.8

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2013/36 av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: , särskilt avsnitt II i kapitel 4 i avdelning VII,

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt artiklarna

text: , och

text: För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

text: Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i andra medlemsstater.

text: I Europeiska systemrisknämndens beslut

text: rekommenderas att den relevanta aktiverande myndigheten föreslår ett maximalt relevant tröskelvärde när den lämnar en ansökan om ömsesidighet till Europeiska systemrisknämnden (ESRB), under vilket en individuell finansiell tjänsteleverantörs exponering mot den identifierade makrotillsynsrisken i den jurisdiktionen där den relevanta aktiverande myndigheten tillämpar makrotillsynsåtgärden i fråga ej anses väsentlig. ESRB får vid behov rekommendera ett annat tröskelvärde.

text: Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 79/2019 av den 29 mars 2019 om ändring av bilaga IX (Finansiella tjänster) till EES-avtalet [2019/2133] införlivade direktiv

text: och förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) med verkan från och med den 1 januari 2020.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878

text: samt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/873

text: , som innebär avsevärda ändringar av direktiv

text: och förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , har införlivats i EES-avtalet genom den gemensamma EES-kommitténs beslut nr 383/2021 av den 10 december 2021 om ändring av bilaga IX (Finansiella tjänster) till EES-avtalet respektive den gemensamma EES-kommitténs beslut nr 301/2021 av den 29 oktober 2021 om ändring av bilaga IX (Finansiella tjänster) till EES-avtalet. Direktiv

text: (EU) 2019/878

text: och förordning

text: (EU) 2020/873

text: är nu tillämpliga i Norge.

text: Från och med den 31 december 2020, omfattas kreditinstitut som är auktoriserade i Norge av: i) ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för exponeringar i Norge, i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , ii) ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: (som gäller för kreditinstitut som tillämpar interna modeller (internmetoden) samt iii) ett (exponeringsviktat) genomsnittligt riskviktsgolv på 35 % avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: (som gäller för kreditinstitut som tillämpar interna modeller (internmetoden). De norska myndigheterna tillhandahöll en övergångsperiod för tillämpningen av systemriskbufferten för kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden.

text: Den 2 februari 2021 inkom det norska Finansdepartementet, som är en utsedd norsk myndighet både när det gäller

text: artikel 133.1 i direktiv 2013/36/EU

text: och

text: artikel 458.1 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , med en ansökan till ESRB om ömsesidighet avseende ett systemriskbuffertvärde enligt

text: artikel 134.5 i direktiv 2013/36/EU

text: och riskviktsgolven enligt

text: artikel 458.8 i förordning (EU) nr 575/2013

text: Till följd av det norska Finansdepartementets ansökan hos ESRB, antog Europeiska systemrisknämnden rekommendation

text: och inkluderade därigenom dessa åtgärder i förteckningen över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: Den 16 december 2022 underrättade Finansdepartementet ESRB om sin avsikt att i) på nytt fastställa det systemriskbuffertvärde för exponeringar i Norge som är tillämpligt på alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge, och ii) med ytterligare två år förlänga de riskviktsgolv som är tillämpliga på exponeringar i bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter i Norge för kreditinstitut som auktoriserats i Norge och som använder internmetoden. Denna ansökan om påverkar inte åtgärdernas kalibrering och utformning. Det norska Finansdepartementet har dock förlängt infasningsperioden för tillämpningen av systemriskbuffertvärdet på 4,5 % för kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden till den 30 december 2023. Fram till detta datum har det systemriskbuffertvärde som är tillämpligt på exponeringar i Norge fastställts till 3 % för kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden. När det gäller den åtgärdens ömsesidighet bör en liknande infasningsperiod tillämpas på utländska kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden.

text: Ansökan av den 16 december 2022 innehöll också en begäran till ESRB om att fortsätta att rekommendera ömsesidighet för alla tre åtgärderna. Vad gäller ömsesidighet för systemriskbuffertvärdet föreslog det norska Finansdepartementet en sänkning av tröskelvärdet, och fastställa detta till motsvarande ett riskvägt exponeringsbelopp på 5 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 0,16 % av de rapporterande kreditinstitutens samlade riskvägda exponeringsbelopp i Norge.

text: Efter en ansökan om ömsesidighet från Finansdepartementet till ESRB och för att i) förhindra negativa gränsöverskridande effekter (t.ex. regelarbitrage) som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder som tillämpas i Norge och ii) upprätthålla likvärdiga konkurrensförhållanden mellan kreditinstituten inom EES, har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att även fortsättningsvis inkludera åtgärderna på den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: och att göra smärre ändringar av rekommendationen om ömsesidighet avseende systemriskbuffertvärdet.

text: I enlighet med det norska Finansdepartementets ansökan bör systemriskbuffertvärdet fastställs ett tröskelvärde motsvarande ett riskvägt exponeringsbelopp på 5 miljarder norska kronor (NOK). Den norska bankmarknaden är nära kopplad till marknaderna i andra nordiska länder som Danmark, Finland och Sverige. På en integrerad finansmarknad förhindrar ett lågt tröskelvärde potentiella regelarbitrage vilket bidrar till att bevara den finansiella stabiliteten och konkurrens på lika villkor. Dessutom anses den administrativa bördan för att anta åtgärder som motsvarar systemriskbufferten vara jämförelsevis låg, eftersom den systemriskbuffert som ska tillämpas av de norska myndigheterna är en enkel och standardiserad åtgärd, samt att kreditinstituten och myndigheterna redan kan fastställa var exponeringarna är belägna. Eftersom ett sänkt tröskelvärde kan nödvändiggöra att nya nationella åtgärder antas eller att befintliga åtgärder ändras, bör man tillämpa den normala tre månader långa övergångsperioden efter det att den här rekommendationen har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. När det gäller andra åtgärder som avses i anmälningarna av den 16 december 2022, och som ESRB fortsätter att rekommendera för ömsesidighet, planeras ingen ny övergångsperiod, eftersom ömsesidighet redan rekommenderas i rekommendation

text: Vidare genomfördes rekommendation

text: , som ändrar rekommendation

text: så att den omfattar de norska åtgärderna, när kreditinstitut som auktoriserats i Norge ännu inte omfattades av

text: direktiv (EU) 2019/878

text: . De relevanta myndigheterna i de medlemsstater som redan hade införlivat

text: direktiv (EU) 2019/878

text: kunde därför vidta åtgärder motsvarande den norska systemriskbufferten på ett sätt och på en nivå som tog hänsyn till eventuella överlappningar eller skillnader i kapitalkraven i deras medlemsstat och Norge. Direktiv

text: (EU) 2019/878

text: har därefter införlivats i EES-avtalet och är nu också tillämpligt i Norge. Därför bör alla hänvisningar till

text: direktiv (EU) 2019/878

text: strykas från rekommendation

text: . ESRB har inte heller funnit några belägg för att systemriskbuffertvärdet, som de norska myndigheterna har justerat, helt eller delvis överlappar funktionen för bufferten för andra systemviktiga institut (O-SII) enligt

text: artikel 131 i direktiv 2013/36/EU

text: Denna ändring av rekommendation

text: påverkar inte att man även fortsättningsvis rekommenderar att man bör vidta sådana nationella åtgärder som bäst motsvarar de nationella makrotillsynsåtgärderna som aktiverats av de norska myndigheterna den 31 december 2020, i enlighet med rekommendation

text: . De aktuella ändringarna av rekommendation

text: , med undantag för sänkningen av tröskelvärdet för frivillig ömsesidighet av systemriskbufferten och förlängningen av infasningsperioden för systemriskbufferten för kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden, är av redaktionell karaktär. Därför rekommenderas ingen förnyad övergångsperiod för att erkänna de norska åtgärderna, enligt vad som framgår av rekommendation

text: . Den normala övergångsperioden på tre månader efter offentliggörandet av denna rekommendation i Europeiska unionens officiella tidning är endast tillämplig på åtgärder, eller ändringar av sådana, som motsvarar den systemriskbuffert som de nationella myndigheterna måste anta på grund av en sänkningen av tröskelvärdet.

text: Rekommendation

text: bör därför ändras i enlighet med detta.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA

text: Bilagan till rekommendation

text: ska ändras på följande sätt:

text: Åtgärderna avseende Norge ska ersättas med följande: — Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för exponeringar belägna i Norge tillämpas i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , såsom tillämplig på och i Norge per den 31 december 2022, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge från och med den 31 december 2022), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge. — Ett (exponeringsviktat) genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter belägna i Norge tillämpas, i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , såsom tillämplig på och i Norge sedan den 31 december 2022 enligt bestämmelserna EES-avtalet (nedan kallat CRR såsom tillämplig på och i Norge den 31 december 2022), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. — Ett (exponeringsviktat) riskviktsgolv på 35 % avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i CRR såsom tillämplig på och i Norge från och med den 31 december 2022, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

text: I. Beskrivningen av åtgärderna ska ändras på följande sätt:

text: Punkt 1 ska ersättas med följande: 1. Från och med den 31 december 2020 har det norska Finansdepartementet infört följande makrotillsynsåtgärder i) ett systemriskbuffertvärde för exponeringar belägna i Norge, enligt artikel 133 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge, i enlighet med artikel 133 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge från och med den 31 december 2022, ii) ett lägsta riskviktsgolv för exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, enligt

text: artikel 458.2 d

text: iv i CRR såsom tillämplig på och i Norge från och med den 31 december 2022, samt iii) ett lägsta riskviktsgolv för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter belägna i Norge, enligt

text: artikel 458.2 d

text: iv i CRR såsom tillämplig på och i Norge från och med den 31 december 2022.

text: I punkt 2 ska 31 december 2022 ersättas med 30 december 2023.

text: II. Ömsesidighet ska ändras på följande sätt:

text: Punkt 5 ska ersättas med följande: 5a. Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar åtgärder som motsvarar de norska avseende exponeringar belägna i Norge i enlighet med

text: artikel 134.1 i direktiv 2013/36/EU

text: respektive

text: artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013

text: . Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar åtgärder som motsvarar systemriskbuffertvärdet inom arton månader efter det att Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Man bör anta åtgärder som motsvarar riskviktsgolven för exponeringar gentemot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter i Norge inom den normala tre månader långa övergångsperioden efter det att rekommendationen

text: har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. 5b. Eftersom en sänkning av det tröskelvärde som avses i Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: kan nödvändiggöra att en relevant myndighet antar en ny nationell åtgärd eller ändrar befintliga nationella åtgärder som motsvarar den norska åtgärden av seende systemriskbufferten, gäller den normala övergångsperioden på tre månader efter offentliggörandet av rekommendation

text: i Europeiska unionens officiella tidning för genomförandet av jämförbara åtgärder.

text: Punkt 6 ska ersättas med följande: 6. Om samma makrotillsynsåtgärder inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar de aktiverade makrotillsynsåtgärderna. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar åtgärder som motsvarar de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar gentemot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter inom tolv månader respektive inom arton månader för systemriskbuffertvärdet efter det att rekommendation

text: har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. I den mån en sänkning av tröskelvärdet medför att en relevant myndighet antar nya nationella åtgärder enligt vad som framgår i detta stycke eller ändrar befintliga nationella åtgärder som motsvarar den norska åtgärden avseende systemriskbufferten, gäller den normala övergångsperioden på tre månader efter offentliggörandet av rekommendation

text: i Europeiska unionens officiella tidning för genomförandet av ömsesidiga åtgärder.

text: Punkt 7 ska utgå.

text: I III. Tröskelvärde ska punkt 8 a ersättas med följande: a) För systemriskbuffertvärdet fastställs ett tröskelvärde motsvarande ett riskvägt exponeringsbelopp på 5 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 0,16 % av de rapporterande kreditinstitutens samlade riskvägda exponeringsbelopp i Norge.


text: EGT L 1, 3.1.1994, s 3.

text: EUT L 331, 15.12.2010, s 1.

text: EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

text: EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

text: av den 20 oktober 2017 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 431, 15.12.2017, s. 1).

text: av den 15 januari 2019 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 106, 20.3.2019, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiven

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013

text: om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

text: Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

text: av den 16 april 2014 om tekniska standarder för genomförande av instituts tillsynsrapportering enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013

text: (EUT L 191, 28.6.2014, s. 1).

text: Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

text: CSSF Régulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg

text: av den 30 april 2021 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 222, 11.6.2021, s. 1).

text: av den 6 mars 2023 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 158, 4.5.2023, s. 1).

text: Se rekommendation

text: för den makrotillsynsåtgärd som aktiverades den 31 december 2018.

text: Se rekommendation

publisher: Europeiska systemrisknämnden

sprak: sv

title: Europeiska systemrisknämndens Rekommendation av den 6 juli 2023 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2023/4) 2023/C 307/01

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

type: stycke

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt bilaga IX,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: med beaktande av

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, särskilt

text: artikel 458.8

text: med beaktande av

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: , särskilt avdelning VII kapitel 4 avsnitt II,

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt artiklarna

text: , och

text: För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

text: Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i andra medlemsstater.

text: I Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: rekommenderas att den relevanta aktiverande myndigheten föreslår ett maximalt tröskelvärde när den lämnar en ansökan om ömsesidighet till Europeiska systemrisknämnden (ESRB), under vilket en individuell finansiell tjänsteleverantörs exponering mot den identifierade makrotillsynsrisken i den jurisdiktion där den aktiverande myndigheten tillämpar makrotillsynsåtgärden i fråga ej anses väsentlig. ESRB får vid behov rekommendera ett annat tröskelvärde.

text: Från och med den 31 december 2018 omfattas kreditinstitut som är auktoriserade i Sverige och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven av ett för varje kreditinstitut specifikt golv på 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikt som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: . Denna strängare nationella åtgärd gäller fram till och med den 31 december 2023 och ESRB:s styrelse beslutade den 15 januari 2019 att inkludera denna strängare nationella åtgärd i den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: Från och med den 30 september 2023 omfattas kreditinstitut som är auktoriserade i Sverige och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven av ett för varje kreditinstitut specifikt golv på 35 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikt som tillämpas på portföljen av vissa företagsexponeringar i Sverige som säkras genom kommersiella fastigheter samt av ett för varje kreditinstitut specifikt riskviktsgolv på 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikt som tillämpas på portföljen av vissa företagsexponeringar i Sverige som säkras genom bostadsfastigheter, i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: . Den strängare nationella åtgärden ska tillämpas i två år med möjlighet till förlängning eller tills makrotillsynsriskerna eller systemriskerna upphör att existera (om detta sker tidigare).

text: Den 12 maj 2023 lämnade Finansinspektionen en ansökan om ömsesidighet till ESRB vad gäller ovannämnda makrotillsynsåtgärd i enlighet med

text: artikel 458.8 i förordning (EU) nr 575/2013

text: . För att förhindra negativa gränsöverskridande effekter (t.ex. regelarbitrage) som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder som tillämpas i Sverige i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att inkludera denna åtgärd på den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: ESRB-styrelsen har också beslutat att rekommendera ett maximalt institutspecifikt relevant tröskelvärde på 5 miljarder svenska kronor för tillämpningen av de minimis-principen av medlemsstater som vidtar motsvarande åtgärder.

text: Denna ändring av rekommendation

text: påverkar inte att det även fortsättningsvis rekommenderas att man bör vidta sådana nationella åtgärder som bäst motsvarar de nationella makrotillsynsåtgärderna som aktiverats av de svenska myndigheterna den 31 december 2018, och som rekommenderas av ESRB för ömsesidiga åtgärder i rekommendation

text: Rekommendation

text: bör därför ändras i enlighet med detta.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA

type: rubrik

text: BILAGA

text: Belgien Ett systemriskbuffertvärde på 9 procent på alla IRB-hushållsexponeringar där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: 1. Den belgiska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , inför ett systemriskbuffertvärde på 9 procent på alla IRB-hushållsexponeringar mot fysiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien (både nödlidande och icke-nödlidande exponeringar).

text: II. Ömsesidighet

text: 2. Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärd som antagits i Belgien genom att tillämpa denna på IRB-hushållsexponeringar mot fysiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien (både nödlidande och icke-nödlidande exponeringar). Alternativt kan ömsesidighet för åtgärden uppnås genom att använda följande COREP-rapportering: IRB-hushållsexponeringar där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet gentemot personer som befinner sig i Belgien (både nödlidande och icke-nödlidande exponeringar)

text: 3. Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII kapitel 2 avsnitt IV i direktiv

text: . Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 4. Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. Institut får undantas från kravet på systemriskbuffert om deras relevanta sektorexponeringar inte överstiger 2 miljarder euro. Beslut om ömsesidighet behövs därför bara om det institutspecifika tröskelvärdet överskrids.

text: 5. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: är tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: Tyskland Ett systemriskbuffertvärde på 2 procent på alla i) exponeringar från interna modeller (internmetoden) där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Tyskland, och ii) alla exponeringar från schablonmetoden som är fullt ut säkrade av panträtt i bostadsfastighet, som avses i

text: artikel 125.2 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , som är belägna i Tyskland.

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: 1. Den tyska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , fastställer ett systemriskbuffertvärde på 2 procent för alla exponeringar (dvs. hushållsexponeringar och icke-hushållsexponeringar) mot fysiska och juridiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Tyskland. Åtgärden kommer att tillämpas på i) kreditinstitut som är auktoriserade i Tyskland och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna sina riskvägda exponeringsbelopp där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Tyskland, och ii) kreditinstitut som är auktoriserade i Tyskland och använder schablonmetoden för att beräkna sina riskvägda exponeringsbelopp för exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i bostadsfastighet enligt vad som avses i

text: och är belägna i Tyskland.

text: II. Ömsesidighet

text: 2. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder som antagits i Tyskland genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut.

text: 4. Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna säkerställer att de motsvarande åtgärderna är i kraft och tillämpas från och med den 1 februari 2023.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 5. Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. Kreditinstituten får undantas från kravet på systemriskbuffert om deras relevanta sektorexponeringar inte överstiger 10 miljarder euro. Beslut om ömsesidighet behövs därför bara om det institutspecifika tröskelvärdet överskrids.

text: 6. De relevanta myndigheterna bör bevaka de relevanta tröskelvärdena. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: är tröskelvärdet motsvarande 10 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: Frankrike

text: En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt

text: artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013

text: vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av kärnprimärkapitalet, vilken i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: ii i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter.

text: I. Beskrivning av åtgärderna

text: 1. Den franska åtgärden, som tillämpas i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: ii i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: och införs för globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter (inte på undergruppsnivå), omfattar en skärpning av gränsen för stora exponeringar vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av deras kärnprimärkapital.

text: 2. Ett icke-finansiellt företag definieras som en privaträttslig fysisk eller juridisk person som har sitt säte i Frankrike, och som på sin nivå respektive på högsta konsolideringsnivå ingår i sektorn icke-finansiella företag enligt definitionen i punkt 2.45 i bilaga A till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013

text: 3. Åtgärden är tillämplig på exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike samt på exponeringar mot grupper av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt följande: Åtgärden omfattar därför inte icke-finansiella företag som inte har sitt säte i Frankrike eller icke-finansiella företag som inte är ett dotterbolag eller en ekonomiskt beroende enhet i, och som inte direkt eller indirekt kontrolleras av, ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike. I enlighet med

text: är åtgärden tillämplig med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna

text: i förordning (EU) nr 575/2013.

punkt: a

text: För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av nettoexponeringarna mot gruppen och alla dess enheter med inbördes anknytning i den mening som avses i

text: artikel 4.1

text: .39 i förordning nr 575/2013.

punkt: b

text: För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av

punkt: i

text: exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike,

punkt: ii

text: exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som icke-finansiella företag enligt punkt i har direkt eller indirekt kontroll över i den mening som avses i

text: artikel 4.1

text: .39 i förordning nr 575/2013,

punkt: iii

text: exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som är ekonomiskt beroende av icke-finansiella företag enligt punkt i i den mening som avses i

text: artikel 4.1

text: .39 i förordning nr 575/2013.

text: 4. Ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut måste bedöma ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike som stort om dess ursprungliga exponering mot det icke-finansiella företaget, eller mot gruppen av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt punkt 3, uppgår till minst 300 miljoner euro. Det ursprungliga exponeringsvärdet beräknas i enlighet med artiklarna

text: och

text: i förordning (EU) nr 575/2013 utan hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna

text: i förordning (EU) nr 575/2013, såsom rapporterats i enlighet med artikel 9 i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

text: 5. Ett icke-finansiellt företag bedöms som högt skuldsatt om det har en skuldsättningsgrad över 100 procent och en finansieringstäckningsgrad under 3, beräknat på högsta gruppkonsolideringsnivå enligt följande: Dessa kvoter beräknas baserat på redovisningsaggregat som definieras i enlighet med tillämpliga standarder, såsom framgår av det icke-finansiella företagets redovisning, som vid behov har godkänts av en auktoriserad revisor.

text: Bruttosoliditetsgrad är kvoten mellan den totala skulden minus likvida medel och eget kapital.

text: Finansieringstäckningsgrad är kvoten mellan å ena sidan förädlingsvärde plus driftssubventioner minus i) löner, ii) rörelserelaterade skatter och avgifter, iii) övriga ordinarie nettorörelsekostnader exklusive nettoräntor och liknande kostnader, samt iv) avskrivningar och amorteringar, och å andra sidan räntor och liknande kostnader.

text: II. Ömsesidighet

text: 6. Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Frankrike genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom jurisdiktionen för sin banktillsynsperimeter.

text: 7. Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom sex månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 8. Åtgärden kompletteras av ett kombinerat relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder, bestående av: De tröskelvärden som avses i punkterna b och c ska tillämpas oberoende av om enheten eller det icke-finansiella företaget är högt skuldsatt eller ej. Det ursprungliga exponeringsvärdet enligt punkterna a och b beräknas i enlighet med artiklarna

text: och

text: (EU) nr 680/2014

text: Ett tröskelvärde på 2 miljarder euro för de totala ursprungliga exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter gentemot den franska sektorn icke-finansiella företag.

text: Ett tröskelvärde på 300 miljoner euro för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut motsvarande eller överstigande det tröskelvärde som anges i punkt a för

text: en enstaka ursprunglig exponering mot ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike,

text: summan av ursprungliga exponeringar mot en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, beräknat i enlighet med punkt 3 a,

text: summan av ursprungliga exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike och som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike såsom rapporterats i mallarna C 28.00 och C 29.00 i bilaga VIII till genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

punkt: c

text: Ett tröskelvärde på 5 procent av de globalt systemviktiga institutens eller de andra systemviktiga institutens kärnprimärkapital på högsta konsolideringsnivå, för exponeringar identifierade under punkt b med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna

text: i förordning (EU) nr 575/2013.

text: 9. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: får de relevanta myndigheterna i den berörda medlemsstaten undanta de nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter som inte åsidosätter det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden på tidigare undantagna nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter när det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8 har åsidosatts. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningen i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike.

text: 10. Om det saknas globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut som är auktoriserade i de berörda medlemsstaterna på högsta konsolideringsnivå inom deras banktillsynsperimeter och som har exponeringar mot den franska sektorn icke-finansiella företag över tröskelvärdet enligt punkt 8, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: . I sådana fall bör de relevanta myndigheterna granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden när ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter överstiger det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningen i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike.

text: 11. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: är det kombinerade relevanta tröskelvärdet som avses i punkt 8 ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: Litauen

text: Ett systemriskbuffertvärde på 2 procent för alla hushållsexponeringar mot fysiska personer i Litauen där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet.

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: 1. Den litauiska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , fastställer ett systemriskbuffertvärde på 2 procent för alla hushållsexponeringar mot fysiska personer i Litauen där säkerhet ställts i form av en bostad.

text: II. Ömsesidighet

text: 2. Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar motsvarande åtgärder som antagits i Litauen för filialer i Litauen till nationellt auktoriserade banker och direkta gränsöverskridande exponeringar gentemot fysiska personer i Litauen där säkerhet ställts i form av en bostad. En betydande del av de totala positionerna relaterade till bostadslån innehas av utländska bankfilialer som bedriver verksamhet i Litauen vilket medför att andra medlemsstater bör vidta motsvarande åtgärder för att säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor samt att alla marknadsaktörer beaktar riskerna som utgår från bostadssektorn i Litauen och förbättrar sin motståndskraft.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 4. Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. Institut får undantas från kravet på systemriskbuffert om deras relevanta sektorexponeringar inte överstiger 50 miljoner euro, vilket motsvarar cirka 0,5 procent av de berörda exponeringarna som kreditinstitutsektorn i Litauen har totalt. Beslut om ömsesidighet behövs därför bara om det institutspecifika tröskelvärdet överskrids.

text: 5. Motivering för ett sådant tröskelvärde:

text: Det är nödvändigt att minimera risken för en fragmenterad lagstiftning, eftersom samma tröskelvärde även kommer att gälla för kreditinstitut som är auktoriserade i Litauen.

text: Tillämpningen av en sådan tröskel skulle bidra till att säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor eftersom institut med exponeringar i samma storleksordning omfattas av kravet på systemriskbuffert.

text: Tröskelvärdet är relevant för den finansiella stabiliteten, eftersom den fortsatta utvecklingen av riskerna inom bostadssektorn främst kommer att bero på verksamheten på bostadsmarknaden, som delvis beror på antalet nya lån som beviljas för bostadsköp. Åtgärden bör därför tillämpas på marknadsaktörer som är verksamma på denna marknad även om deras bolåneportföljer inte är lika stora som de största långivarnas.

text: 6. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: är tröskelvärdet motsvarande 50 miljoner euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: Luxemburg

text: Rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori:

text: En LTV-kvot på 100 procent för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad.

text: En LTV-kvot på 90 procent för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 procent av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90 procent, men under det högsta tillåtna värdet på 100 procent.

text: En LTV-kvot på 80 procent för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: 1. Myndigheterna i Luxemburg har aktiverat rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg. På rekommendation av Comité du Risque Systémique (kommittén för systemrisker) har Commission de Surveillance du Secteur Financier (kommittén för tillsyn över finanssektorn) i samarbete med Banque centrale du Luxembourg aktiverat begränsningar av LTV-kvoten som skiljer sig beroende på vilken av de tre låntagarkategorierna det gäller. LTV-kvoterna för var och en av dessa tre kategorier har fastställts enligt följande:

text: 2. LTV-kvoten (belåningsgraden) är förhållandet mellan summan av alla lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på en bostad vid tidpunkten då lånet beviljas i förhållande till den fasta egendomens värde när lånet beviljas.

text: 3. Begränsningen av LTV-kvoten har inget samband med vilken typ av ägande det rör sig om.

text: 4. Åtgärden tillämpas på alla privata låntagare som tar ett bostadslån för att förvärva en bostad i Luxemburg för icke-kommersiella ändamål. Åtgärden tillämpas också på låntagare som använder sig av rättsliga konstruktioner som t.ex. fastighetsinvesteringsföretag för transaktionen, och även vid gemensamma ansökningar. Bostad inkluderar mark, oavsett om byggverksamheten sker omedelbart efter köpet eller flera år senare. Åtgärden tillämpas också för lån som beviljas en låntagare som avser att förvärva en egendom via ett avtal om långtidshyra. Bostadsfastigheten kan användas för eget bruk eller avse förvärv för uthyrning.

text: II. Ömsesidighet

text: 5. Medlemsstater vars kreditinstitut, försäkringsbolag och enheter som yrkesmässigt bedriver utlåningsverksamhet (bolåneföretag) har relevanta väsentliga kreditexponeringar mot Luxemburg genom kreditgivning direkt över gränserna rekommenderas anta motsvarande åtgärder som i Luxemburg i sina respektive jurisdiktioner. Om samma åtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen för alla relevanta gränsöverskridande exponeringar, bör de relevanta myndigheterna tillämpa existerande åtgärder som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden.

text: 6. Medlemsstaterna bör underrätta ESRB huruvida de har vidtagit motsvarande åtgärder som i Luxemburg eller tillämpar de minimis-undantagen i enlighet med rekommendation D i rekommendation

text: . Underrättelsen bör skickas senast en månad efter det att åtgärderna antagits och ske med hjälp av den förlaga som finns på ESRB:s webbplats. ESRB kommer att offentliggöra underrättelserna på ESRB:s webbplats och på så sätt informera allmänheten om att dessa nationella beslut antagits. Detta offentliggörande omfattar även undantag som medlemsstaterna inför och deras åtagande att övervaka situationen och vid behov vidta åtgärder.

text: 7. Det rekommenderas att medlemsstaterna antar motsvarande åtgärder inom tre månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 8. Åtgärden kompletteras av två tröskelvärden för tillämpningen av de minimis-principen av medlemsstater som vidtar motsvarande åtgärder: ett landspecifikt tröskelvärde och ett institutspecifikt tröskelvärde. Det landspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 350 miljoner euro, vilket motsvarar ca 1 procent av den samlade inhemska bolånemarknaden i december 2020. Det institutspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 35 miljoner euro, vilket motsvarar ca 0,1 procent av den samlade inhemska bolånemarknaden i Luxemburg i december 2020. Beslut om ömsesidighet behövs bara om både det landspecifika och det institutspecifika tröskelvärdet överskrids.

text: Nederländerna

text: En lägsta genomsnittlig riskvikt tillämpad för kreditinstitut som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) för sina exponeringar gentemot privatpersoner vilka säkerställs genom inteckningar i bostäder belägna i Nederländerna. För varje enskild exponeringspost som omfattas av denna åtgärd åsätts en riskvikt om 12 procent på den del av lånet som inte överstiger 55 procent av marknadsvärdet på den bostad som ställts som säkerhet för lånet, och en riskvikt om 45 procent åsätts den återstående delen av lånet. Portföljens lägsta genomsnittliga riskvikt är det exponeringsviktade genomsnittet av riskvikterna på de individuella lånen.

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: 1. Den nederländska åtgärden tillämpad i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: innebär en lägsta genomsnittlig riskvikt för kreditinstitut som tillämpar IRB-modeller på sina exponeringar gentemot privatpersoner vilka säkerställs genom inteckningar i bostäder belägna i Nederländerna. Lån som omfattas av det nationella bolånegarantisystemet är undantagna från åtgärden.

text: 2. Den lägsta genomsnittliga riskvikten ska beräknas enligt följande:

text: För varje enskild exponeringspost som omfattas av denna åtgärd åsätts en riskvikt om 12 procent på den del av lånet som inte överstiger 55 procent av marknadsvärdet på den bostad som ställts som säkerhet för lånet, och en riskvikt om 45 procent åsätts den återstående delen av lånet. Den belåningsgrad som ska användas vid denna beräkning bör fastställas i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: Portföljens lägsta genomsnittliga riskvikt är det exponeringsviktade genomsnittet av riskvikterna på de individuella lånen, beräknad enligt förklaringen ovan. Enskilda lån som är undantagna från åtgärden beaktas inte vid beräkningen av den lägsta genomsnittliga riskvikten.

text: 3. Denna åtgärd ersätter inte de befintliga kapitalkrav som fastställs i, och följer av, förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: . Banker som omfattas av åtgärden måste beräkna den genomsnittliga riskvikten för den del av bolåneportföljen som omfattas av åtgärden på grundval av både de grundläggande tillämpliga bestämmelserna i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: och den metod som anges i åtgärden. När de beräknar sina kapitalkrav måste de sedan tillämpa den högre av de två genomsnittliga riskvikterna.

text: II. Ömsesidighet

text: 4. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder som antagits i Nederländerna genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta exponeringar mot privatpersoner för vilka säkerhet har ställts i form av bostäder i Nederländerna eftersom deras banksektor, genom sina filialer, direkt eller indirekt kan komma att exponeras för systemrisken på den nederländska bostadsmarknaden.

text: 5. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Nederländerna av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

text: 6. Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII kapitel 2, avsnitt IV i direktiv

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 7. Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. Institut får undantas från den lägsta genomsnittliga riskvikten för kreditinstitut som tillämpar IRB-modeller på sina exponeringar gentemot privatpersoner vilka säkerställs genom inteckningar i bostäder belägna i Nederländerna om värdet på dessa inte överstiger 5 miljarder euro. Lån som omfattas av det nationella bolånegarantisystemet omfattas inte vid beräkningen av tröskelvärdet.

text: 8. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: är tröskelvärdet motsvarande 5 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: Norge

text: Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 procent för exponeringar belägna i Norge tillämpas i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , såsom tillämpligt på och i Norge per den 31 december 2022, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge från och med den 31 december 2022), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge.

text: Ett (exponeringsviktat) genomsnittligt riskviktsgolv på 20 procent avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter belägna i Norge tillämpas, i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , såsom tillämplig på och i Norge sedan den 31 december 2022 enligt bestämmelserna EES-avtalet (nedan kallat CRR såsom tillämplig på och i Norge den 31 december 2022), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

text: Ett (exponeringsviktat) riskviktsgolv på 35 procent avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i CRR såsom tillämplig på och i Norge från och med den 31 december 2022, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

text: I. Beskrivning av åtgärderna

text: 1. Från och med den 31 december 2020 har det norska Finansdepartementet infört följande tre makrotillsynsåtgärder i) ett systemriskbuffertvärde för exponeringar belägna i Norge, enligt artikel 133 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge, i enlighet med artikel 133 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge från och med den 31 december 2022, ii) ett lägsta riskviktsgolv för exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, enligt

text: artikel 458.2 d

text: artikel 458.2 d

text: 2. Systemriskbuffertvärdet är 4,5 procent och omfattar de inhemska exponeringarna som alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge har. För kreditinstitut som inte tillämpar den avancerade internmetoden gäller ett systemriskbuffertvärde på 3 procent för alla exponeringar fram till den 30 december 2023, efter detta datum gäller sedan ett systemriskbuffertvärde på 4,5 procent för alla inhemska exponeringar.

text: 3. Riskviktsgolvet för exponeringar gentemot bostadsfastigheter är en institutspecifik åtgärd som innebär ett genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, som tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden. Riskviktsgolvet för fastigheter berör den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten i bostadsfastighetsportföljen. Exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge ska tolkas som hushållsexponeringar som är säkrade genom fast egendom i Norge.

text: 4. Riskviktsgolvet för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter är en institutspecifik åtgärd som innebär ett genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, som tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden. Riskviktsgolvet för fastigheter berör den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten i portföljen med kommersiella fastigheter. Exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge ska tolkas som företagsexponeringar som är säkrade genom fast egendom i Norge.

text: II. Ömsesidighet

text: 5a. Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar åtgärder som motsvarar de norska avseende exponeringar belägna i Norge i enlighet med

text: artikel 134.1 i direktiv 2013/36/EU

text: respektive

text: har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: 5b. Eftersom en sänkning av det tröskelvärde som avses i Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: kan nödvändiggöra att en relevant myndighet antar en ny nationell åtgärd eller ändrar befintliga nationella åtgärder som motsvarar den norska åtgärden avseende systemriskbufferten, gäller den normala övergångsperioden på tre månader efter offentliggörandet av rekommendation

text: 6. Om samma makrotillsynsåtgärder inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar de aktiverade makrotillsynsåtgärderna. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar åtgärder som motsvarar de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar gentemot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter inom tolv månader respektive inom arton månader för systemriskbuffertvärdet efter det att rekommendation

text: [7. Punkt 7 ströks genom rekommendation

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 8. Åtgärderna kompletteras av institutspecifika relevanta tröskelvärden baserade på exponeringar belägna i Norge som riktlinje om de andra relevanta myndigheterna som vidtar motsvarande åtgärder avser tillämpa de minimis-principen:

text: För systemriskbuffertvärdet fastställs ett tröskelvärde motsvarande ett riskvägt exponeringsbelopp på 5 miljarder norska kronor, vilket motsvarar ca 0,16 procent av de rapporterande kreditinstitutens samlade riskvägda exponeringsbelopp i Norge.

text: För riskviktsgolvet avseende bostadsfastigheter fastställs ett tröskelvärde motsvarande en bruttoutlåning motsvarande 32,3 miljarder norska kronor, vilket motsvarar ca 1 procent av den samlade utlåningen till norska kunder där säkerhet ställts i form av bostad.

text: För riskviktsgolvet avseende kommersiella fastigheter fastställs ett tröskelvärde motsvarande en bruttoutlåning motsvarande 7,6 miljarder norska kronor, vilket motsvarar ca 1 procent av den samlade utlåningen till norska kunder där säkerhet ställts i form av kommersiella fastigheter.

text: får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationella auktoriserade kreditinstitut som har icke-väsentliga exponeringar i Norge. Exponeringar som understiger de institutspecifika tröskelvärden som framgår av punkt 8 ovan bedöms vara icke-väsentliga. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdena bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de norska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om de relevanta tröskelvärdena som framgår av punkt 8 ovan överskrids.

text: 10. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: är tröskelvärdena som framgår av punkt 8 ovan rekommenderade maximala tröskelvärden. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa rekommenderade tröskelvärden, anta lägre tröskelvärden för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: 11. Om det inte finns några auktoriserade kreditinstitut i medlemsstaterna som har väsentliga exponeringar i Norge, får de relevanta myndigheterna i de berörda medlemsstaterna, i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: , besluta att inte vidta några åtgärder som motsvarar de norska. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar åtgärder som motsvarar de norska om ett kreditinstitut överskrider något av tröskelvärdena.

text: Sverige

text: Ett för varje kreditinstitut specifikt golv på 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikt som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , för kreditinstitut som är auktoriserade i Sverige och som tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

text: Ett för varje kreditinstitut specifikt golv på 35 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikt som tillämpas på portföljen av företagsexponeringar som säkras genom kommersiella fastigheter (fastigheter fysiskt belägna i Sverige som hyrs ut i kommersiellt syfte för att ge en hyresinkomst) samt ett för varje kreditinstitut specifikt riskviktsgolv på 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikt som tillämpas på portföljen av vissa företagsexponeringar i Sverige som säkras genom bostadsfastigheter (flerbostadsfastigheter fysiskt belägna i Sverige som hyrs ut i kommersiellt syfte för att ge en hyresinkomst, där antalet bostäder i fastigheten överstiger tre) i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: I. Beskrivning av åtgärderna

text: 1. Den svenska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: på kreditinstitut som är auktoriserade i Sverige som tillämpar internmetoden (IRB), består av ett för kreditinstitutet specifikt golv på 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikt som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter. Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella exponeringarnas riskvikter beräknat i enlighet med

text: artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , viktat med det relevanta exponeringsvärdet.

text: 2. Den svenska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: iv i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: på kreditinstitut som är auktoriserade i Sverige och som tillämpar interna modeller (internmetoden), består av ett för kreditinstitutet specifikt exponeringsviktat riskviktsgolv på 35 procent för vissa företagsexponeringar i Sverige som säkras genom panträtt i kommersiella fastigheter och ett för varje kreditinstitut specifikt exponeringsviktat riskviktsgolv på 25 procent för vissa företagsexponeringar i Sverige som säkras genom panträtt i bostadsfastigheter. Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella exponeringarnas riskvikter beräknat i enlighet med

text: artikel 153 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , viktat med det relevanta exponeringsvärdet. Denna åtgärd omfattar inte företagsexponeringar som säkras genom i) jordbruks- och skogsbruksfastigheter, ii) fastigheter som ägs direkt av kommuner, stater eller regioner, iii) fastigheter där mer än 50 procent av fastigheten används för egen verksamhet och iv) flerbostadsfastigheter där syftet med fastigheten inte är kommersiellt (t.ex. bostadsrättsföreningar) eller där antalet bostäder understiger fyra.

text: II. Ömsesidighet

text: 3. I enlighet med

text: rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Sverige för filialer i Sverige till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) för att beräkna lagstadgade kapitalkrav. I enlighet med

text: rekommenderas att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Sverige genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven och som har hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom panträtt i fast egendom och/eller företagsexponeringar i Sverige som säkras genom panträtt i kommersiella fastigheter eller bostadsfastigheter. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Sverige av den aktiverande myndigheten inom tre månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: 4. Om samma makrotillsynsåtgärder inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar de aktiverade makrotillsynsåtgärderna. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 5. Åtgärderna kompletteras av ett institutspecifikt tröskelvärde på 5 miljarder svenska kronor för var och en av åtgärderna som beskrivs i punkt 1 respektive 2 som riktlinje om de andra relevanta myndigheterna som vidtar motsvarande åtgärder avser tillämpa de minimis-principen.

text: får de relevanta myndigheterna i den berörda medlemsstaten undanta enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har exponeringar under tröskelvärdet på 5 miljarder svenska kronor för de åtgärder som beskrivs i punkt 1 respektive 2. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de relevanta svenska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor överskrids för den åtgärden.

text: 7. Om inget nationellt auktoriserat kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) har hushållsexponeringar som beskrivs i punkt 1 på mer än 5 miljarder svenska kronor via filialer belägna i Sverige och/eller direkt gränsöverskridande verksamhet, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärd i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: . I sådana fall bör de relevanta myndigheterna granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att åtgärden, som beskrivs i punkt 1, antas baserat på ömsesidighet om ett nationellt auktoriserat kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överstiger tröskelvärdet på 5 miljarder svenska kronor.

text: 8. Om inget nationellt auktoriserat kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) har företagsexponeringar som beskrivs i punkt 2 på mer än 5 miljarder svenska kronor via filialer belägna i Sverige och/eller direkt gränsöverskridande verksamhet, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärd i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: . I sådana fall bör de relevanta myndigheterna granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar den åtgärd som beskrivs i punkt 2 om ett nationellt auktoriserat kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 5 miljarder svenska kronor.

text: är tröskelvärdet motsvarande 5 miljarder svenska kronor ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Relevanta myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde


text: EGT L 1, 3.1.1994, s 3.

text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

text: EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

title: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS REKOMMENDATION av den 3 oktober 2023 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2023/9)

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt bilaga IX,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, särskilt

text: artikel 458.8

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2013/36 av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: , särskilt avsnitt II i kapitel 4 i avdelning VII,

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt artiklarna

text: , och

text: För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

text: Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i andra medlemsstater.

text: Den 11 januari 2022 inkom Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (NBB/BNB) med en ansökan till ESRB om ömsesidighet för en systemriskbuffert avseende sektorexponeringar (sSyRB) enligt

text: artikel 134.5 i direktiv 2013/36/EU

text: , som fastställts i enlighet med

text: artikel 133.9 i det direktivet

text: , och har tillämpats sedan den 1 maj 2022. Som resultat av detta, den 30 mars 2022, baserat på NBB/BNB:s ansökan, och för att förhindra negativa gränsöverskridande effekter (t.ex. regelarbitrage) som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder som kommer att tillämpas i Belgien, har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att inkludera denna åtgärd på den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: Den 18 juli 2023 meddelade NBB/BNB inom ramen för en annan ansökan om ömsesidighet till ESRB att man sett över sSyRB-värdet och kommer att sänka värdet från 9 procent till 6 procent från och med den 1 april 2024.

text: Efter en NBB/BNB:s ansökan till ESRB och för att i) förhindra negativa gränsöverskridande effekter (t.ex. regelarbitrage) som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder i Belgien och ii) upprätthålla likvärdiga konkurrensförhållanden mellan kreditinstituten inom Europeiska ekonomiska samarbets-området (EES), har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att även fortsättningsvis inkludera åtgärden på den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: och att justera den rekommenderade systemriskbufferten avseende sektorexponeringar (sSyRB) i enlighet med NBB/BNB:s ansökan.

text: ESRB har inte funnit några belägg för att det sSyRB-värde som NBB/BNB antagit helt eller delvis överlappar funktionen för bufferten för andra systemviktiga institut (O-SII) enligt

text: artikel 131 i direktiv 2013/36/EU

text: Därutöver informerade de franska myndigheterna ESRB den 5 maj 2021 om sin avsikt att, i enlighet med artikel 458 i kapitalkravsförordningen, förlänga tillämpningsperioden för sin makrotillsynsåtgärd fram till den 1 juli 2023. ESRB har inte erhållit någon ansökan om att förlänga åtgärden innan åtgärdens sista giltighetsdag. ESRB har därför beslutat att stryka den franska åtgärden från förteckningen över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet enligt rekommendation

text: Dessa ändringar av rekommendation

text: påverkar inte rekommendationer om att anta andra nationella makrotillsynsåtgärder baserat på ömsesidighet som för närvarande är på plats. Eftersom ändringen av det belgiska sSyRB-värde endast innebär en sänkning av värdet, rekommenderas ingen förnyad övergångsperiod för att erkänna de belgiska åtgärderna, enligt vad som framgår av rekommendation

text: Rekommendation

text: bör därför ändras i enlighet med detta.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA

text: Bilagan till rekommendation

text: ska ändras på följande sätt:

text: Åtgärden som avser Belgien ska ersättas med följande: – Ett systemriskbuffertvärde på 9 procent på alla IRB-hushållsexponeringar mot fysiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien, som gäller fram till den 31 mars 2024. – Ett systemriskbuffertvärde på 6 procent på alla IRB-hushållsexponeringar mot fysiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien, som gäller från och med den 1 april 2024.

text: Beskrivningen av den åtgärd som avser Belgien ska ersättas med följande: I. Beskrivning av åtgärderna 1. Fram till den 31 mars 2024 inför den belgiska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , ett systemriskbuffertvärde på 9 procent på alla IRB-hushållsexponeringar mot fysiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien (både nödlidande och icke-nödlidande exponeringar). 2. Från och med den 1 april 2024 inför den belgiska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , ett systemriskbuffertvärde på 6 procent på alla IRB-hushållsexponeringar mot fysiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien (både nödlidande och icke-nödlidande exponeringar).

text: Rubriken Frankrike, åtgärden som avser Frankrike, inklusive I. Beskrivning av åtgärderna, II. Ömsesidighet samt III. Relevant tröskelvärde ska utgå.

text: Europeiska unionens officiella tidning

text: I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

text: REKOMMENDATIONER

text: Europeiska systemrisknämnden

type: vagledning

utgivare: esrb