text: Directive (EU) 2017/2399

text: of the European Parliament and of the Council of 12 December 2017 amending Directive

text: as regards the ranking of unsecured debt instruments in insolvency hierarchy (OJ L 345, 27.12.2017, p. 96). 2

text: Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions (OJ L 189, 3.7.1998, p. 42). 3 Law of 18 December 2015 on the measures concerning the resolution, reorganisation winding up of credit institutions and certain investment firms as well as the schemes of deposit protection and investor’s compensation.

text: Article 458(2) of Regulation (EU) No 575/2013

text: of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 on prudential requirements for credit institutions and investment firms and amending

text: Regulation (EU) No 648/2012

text: (OJ L 176, 27.6.2013, p. 1) (hereinafter the ‘CRR’) authorises the designated macroprudential authority of a Member State to adopt stricter national measures where it identifies changes in the intensity of macroprudential or systemic risk in the financial system with the potential to have serious negative consequences to the financial system and the real economy in a specific Member State. 5 Directive

text: of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 on access to the activity of credit institutions and the prudential supervision of credit institutions and investment firms, amending Directive

text: and repealing Directives

text: and

text: (OJ L 176, 27.6.2013, p. 338). 6 Recommendation

text: of the European Systemic Risk Board of 15 December 2015 on the assessment of cross-border effects of and voluntary reciprocity for macroprudential policy measures (OJ C 97, 12.3.2016, p. 9), the consolidated text of which can be found on www.eur-lex.europa.eu or www.esrb.europa.eu. The concept of ‘reciprocity’ is defined in this Recommendation as ‘an arrangement, whereby the relevant authority in one jurisdiction applies the same, or equivalent, macroprudential measure, as is set by the activating relevant authority in another jurisdiction, to any financial institutions under its jurisdiction, when they are exposed to the same risk in the latter jurisdiction’. 7 Article 458(5) of the CRR provides that other Member States may recognise the measures set in accordance with Article 458 of the CRR and apply them to domestically authorised branches located in the Member State authorised to apply the measures.

text: See Article 59-12 of the Law of 5 April 1993 on the financial sector, as amended. 9 See paragraphs 5.2 and 5.3 of Opinion

text: . All ECB opinions are published on the ECB’s website at www.ecb.europa.eu. 10 See Article 2(4) of the Organic Law. 11 See Article 2(6) of the Organic Law.

title: Opinion of the European Central Bank of 27 July 2018 on the reciprocal implementation of macroprudential tools in Luxembourg (CON/2018/34)

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 27 July 2018 on the reciprocal implementation of macroprudential tools in Luxembourg (

text: ) Introduction and legal basis

text: On 14 May 2018, the European Central Bank (ECB) received a request from the Luxembourg Ministry of Finance for an opinion on a draft law which seeks to implement

text: Directive (EU) 2017/2399

text: of the European Parliament and of the Council as regards the ranking of unsecured debt instruments in insolvency hierarchy and to amend various provisions of the amended law of 5 April 1993 relating to the financial sector (hereinafter the ‘draft law’). The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union and the third and sixth indents of

text: Article 2(1) of Council Decision 98/415/EC

text: , as the draft law relates to the Banque centrale du Luxembourg (BCL) and rules applicable to financial institutions insofar as they materially influence the stability of financial institutions and markets. In accordance with the first sentence of Article 17.5 of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council has adopted this opinion.

text: 1. Purpose of the draft law

text: 1.1 The main purpose of the draft law is to implement

text: Directive (EU) 2017/2399

text: into Luxembourg law. For this purpose, the draft law seeks to amend the Law of 18 December 2015 relating to the failure of credit institutions and certain investment undertakings . 1.2 The draft law also amends the Law of 5 April 1993 in order to empower the Commission de Surveillance du Secteur Financier (the Luxembourg Financial Sector Supervisory Commission – CSSF), acting as a macroprudential authority, to recognise and apply to credit institutions and investment firms (hereinafter ‘CRR institutions’) established in Luxembourg, or a subgroup of such CRR institutions, the measures that other Member States may apply according to

text: Article 458

text: of

text: Regulation (EU) No 575/2013

text: of the European Parliament and of the Council . The draft law further provides that, in accordance with Article 458(6) of the CRR, the CSSF must notify the relevant authorities, where necessary, of the recognition in Luxembourg of such measures.

text: Article 458(6)

text: provides that where Member States recognise the measures set in accordance with

text: Article 458

text: , they must notify the Council, the Commission, the European Banking Authority (EBA), the European Systemic Risk Board (ESRB) and the Member State authorised to apply the measures. According to the explanatory memorandum accompanying the draft law, the wording of this provision of the draft law is based on Article 59-11 of the Law of 5 April 1993 on the financial sector, according to which, pursuant to

text: Article 134 of Directive 2013/36/EU

text: of the European Parliament and of the Council (hereinafter the ‘CRD’), the CSSF may recognise the systemic risk buffer rate set by another Member States in accordance with Article 133 of the CRD and may apply that buffer rate to CRR institutions authorised in Luxembourg for the exposures located in the Member State that sets that buffer rate. The explanatory memorandum also states that according to recommendation C.1 of Recommendation

text: of the European Systemic Risk Board , the relevant authorities should reciprocate the macroprudential policy measures adopted by other relevant authorities and recommended for reciprocation by the ESRB. According to the explanatory memorandum, the European macroprudential monitoring framework requires that reciprocity applies not only to branches of CRR institutions in accordance with Article 458(5) of the CRR , subject to the notification duty set out in

text: Article 458(6)

text: , but also to CRR institutions and subgroups of such institutions established in Luxembourg.

text: 2. General observation

text: 2.1 This opinion does not address the question of whether the draft law, if adopted as proposed, would represent an effective means of implementing

text: Directive (EU) 2017/2399

text: , the CRR or Recommendation

text: in Luxembourg. This opinion will focus on those aspects of the draft law that may impact on the role and tasks of the BCL as a central bank and on macroprudential matters.

text: 2.2 The ECB notes, in this respect, that the CSSF, when acting as a macroprudential authority, including for the proposed new macroprudential measures, takes its decisions after consultation with the BCL to reach a common position and after seeking the opinion of the Luxembourg Systemic Risk Committee . 9 10 2.3. As emphasised in a previous opinion , in view of its existing task of supervising market liquidity and its general mandate to contribute to financial stability , the BCL should, in principle, play a leading role in macroprudential oversight. However, the legal framework governing the Systemic Risk Committee endows the BCL with an insufficient role as regards countercyclical capital buffers, buffers for systemically important institutions, systemic risk buffers and other macroprudential measures described under Article 458 of the CRR, as the BCL merely acts as the secretariat of the committee and is a party to the loose cooperation arrangement described above. The ECB therefore reiterates its recommendation to bolster the BCL’s role in macroprudential policy, including in the context of the reciprocal implementation of macroprudential measures adopted by other Member States.

text: This opinion will be published on the ECB’s website.

text: Done at Frankfurt am Main, 27 July 2018.

text: [signed]

text: The President of the ECB

text: Mario DRAGHI


text: COM(2018) 369 final.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 av den 11 mars 2014

text: om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet 2020) och om upphävande av

text: rådets beslut 2001/923/EG

text: och

text: (EUT L 103, 5.4.2014, s. 1).

text: Se punkt 1 i Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 5 juli 2006 på begäran av Europeiska unionens råd över två förslag till rådsbeslut om handlingsprogrammet för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) (EUT C 163, 14.7.2006, s. 7) samt punkt 1.1 i Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 2 mars 2012 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot penningförfalskning (Periklesprogrammet 2020) (EUT C 137, 12.5.2012, s. 7). Alla ECB:s yttranden finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se punkt 8 i Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 21 juni 2005 på begäran av Europeiska unionens råd över två förslag till rådets beslut om handlingsprogrammet för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet) (EUT C 161, 1.7.2005, s. 11), punkt 2.2 i yttrande

text: samt punkt 2.4 i yttrande

text: Se punkt 2.5 i yttrande

text: Se skäl 6 i förslaget till förordning.

publisher: Europeiska centralbanken

sprak: sv

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 16 augusti 2018 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot penningförfalskning (Perikles IV-programmet) (CON/2018/35)

serie: con

text: Inledning och rättslig grund

type: rubrik

text: Den 25 juni 2018 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) (nedan kallat förslaget till förordning).

type: stycke

text: ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på

text: artikel 133 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: enligt vilken, utan att det påverkar Europeiska centralbankens behörighetsområde, Europaparlamentet och rådet ska föreskriva nödvändiga åtgärder när det gäller användningen av euron som gemensam valuta, efter det att Europeiska centralbanken har hörts. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: 1. Allmänna kommentarer

text: 1.1 ECB noterar att förslaget till förordning fr.o.m. den 1 januari 2021 kommer att ersätta den rättsliga grunden för det aktuella Periklesprogrammet 2020 som inrättades genom

text: , så att Periklesprogrammet fortsätter fram till utgången av 2027.

text: 1.2 ECB upprepar att den finner att Periklesprogrammet är ett viktigt bidrag till den verksamhet som redan utförs av ECB, Europol och nationella myndigheter i kampen mot förfalskning av eurosedlar och euromynt. ECB är övertygad om att Perikles IV-programmet även i framtiden kommer att bidra till att säkerställa eurosedlarnas ställning.

text: 1.3 ECB understryker sitt aktiva arbete i kampen mot förfalskningar. ECB vidareutvecklar utformningen av sedlar samt säkerhetsdetaljer för eurosedlarna som gör att både lekmän och experter kan skilja mellan äkta sedlar och förfalskningar, något som även avskräcker förfalskare.

text: 1.4 Sedan 2013 har sedlarna i Europaserien gradvis införts. Innan nya sedlar med förbättrade säkerhetsdetaljer införs erbjuder ECB och de nationella centralbankerna i Eurosystemet omfattande information till tillverkare och leverantörer av sedelutrustning, samt även kommersiella banker, detaljhandeln och andra aktörer som dagligen använder sedelutrustning eller hanterar kontanter. Därutöver erbjuder ECB även utbildningar och utbildningsmaterial som komplement till den utbildning som aktörer som yrkesmässigt hanterar kontanter själva anordnar. Information om den nya designen och säkerhetsdetaljerna görs även tillgänglig för allmänheten när en ny sedelserie ges ut.

text: 1.5 ECB analyserar dessutom nya typer av förfalskningar vid sitt Centrum för analys av sedelförfalskningar (CAC) och använder kunskapen för att bistå brottsbekämpande myndigheter med rådgivning. CAC samordnar spridningen av alla kända tekniska och statistiska uppgifter om förfalskningar av euron till alla berörda parter.

text: 1.6 Förfalskare använder i allt högre utsträckning hård- och mjukvara för digital bildbearbetning. Som reaktion på detta stöder och använder Central Bank Counterfeit Deterrence Group, där ECB är medlem, teknik som bl.a. ska förhindra förfalskningar, t.ex. genom att den förhindrar att bilder av skyddade sedlar kan läsas eller reproduceras.

text: 2. Specifika kommentarer

text: 2.1 Enligt artikel 4.2 i förslaget till förordning tar EU-kommissionen hänsyn till relevanta åtgärder som vidtas av andra behöriga enheter, i synnerhet ECB och Europol, när Perikles IV-programmet genomförs i samarbete med medlemsstaterna. ECB uppmanar kommission att fullt ut utnyttja ECB:s erfarenhet av att anordna utbildningar och informera om eurosedlar, och att se till att ECB fullt ut involveras i detta hänseende.

text: 2.2 Med avseende på det väl fungerande samarbetet mellan aktörerna i Perikles IV-programmet, upprepar ECB sin ståndpunkt att det vore fördelaktigt om kommissionen samråder med och involverar ECB och Europol för att tillsammans granska de åtgärder som ska finansieras via programmet så att man undviker överlappningar mellan detta program, andra relevanta program och ECB:s utbildningsverksamhet. Ett sådant samarbete skulle även underlätta tillämpningen av en gemensam strategi för att bekämpa penningförfalskning och bedrägerier. Mot bakgrund av detta bör artikel 10 i förslaget till förordning ändras så att den stadgar att de viktigaste parterna som involveras, inklusive ECB och Europol, ska höras i förväg av kommissionen avseende arbetsprogrammen. Kommissionen bör ge ECB tillräckligt med tid för att sätta sig in i dokumentationen avseende de arbetsprogram som ska inrättas i enlighet med

text: artikel 10

text: 2.3 Enligt artikel 12 i förslaget till förordning ska kommissionen varje år informera om Perikles IV-programmets resultat. Enligt

text: artikel 13

text: ska det ske en halvtidsöversyn under, och en slutlig utvärdering efter, programmet. Kommissionen ska visserligen överlämna slutsatserna från utvärderingarna tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet och Europeiska centralbanken, men när det gäller den årliga informationen så ska denna endast överlämnas till Europaparlamentet och rådet. ECB noterar också att meddelande om halvtidsöversynen av Periklesprogrammet 2020 endast överlämnades till Europaparlamentet och rådet. ECB understryker vikten av att 1) den regelbundet involveras i framtagandet av utvärderingsrapporterna under programmets gång för att spegla de åtgärder ECB vidtagit och dess aktiva roll i bekämpningen av penningförfalskningar, 2) feedback från enheter som aktivt deltar i relevanta åtgärder tillsammans med kommissionen på ett lämpligt sätt inkluderas i utvärderingsrapporterna och meddelandena, samt att 3) ECB i framtiden regelbundet hålls informerad om programmet. Mot bakgrund av detta rekommenderar ECB att artiklarna 12.3 och 13.3 i förslaget till förordning ändras för att säkerställa att ECB erhåller både den årliga informationen om programmets resultat och halvtidsutvärderingarna av programmet.

text: 2.4 Enligt artikel 11 i förslaget till förordning ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter för att utarbeta föreskrifter om en ram för övervakning och utvärdering, i enlighet med

text: artikel 12.2

text: . ECB noterar at denna befogenhet redan återfinns i

text: artikel 14 i förordning (EU) nr 331/2014

text: . ECB noterar också att Europeiska centralbanken enligt artikel 133 i fördraget ska höras innan man föreskriver nödvändiga åtgärder när det gäller användningen av euron som gemensam valuta. Denna skyldighet är inte begränsad till förslaget till förordning utan gäller för delegerade rättsakter som berör befogenhetsområden som avgränsas i lagstiftningsakterna. ECB hörs om förslaget till förordning i enlighet med artikel 133 i fördraget och bör följaktligen även höras innan delegerade rättsakter som föreskrivs i artikel 12.2 i förslaget till förordning antas, eftersom dessa är genomförandeåtgärder för att skydda euron mot förfalskning och därför är nödvändiga när det gäller användningen av euron som gemensam valuta. I samband med

text: artikel 11.4

text: , enligt vilken kommissionen innan den antar en delegerad akt ska samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat, rekommenderar ECB att kommissionen även formellt bör samråda med ECB.

text: I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på ECB:s webbplats.

type: vagledning

utgivare: ecb


text: COM(2017) 790 final och COM(2017) 791 final.

text: Rådets förordning

text: (EU) nr 1024/2013

text: av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

text: Se artikel 55 i Europeiska centralbankens riktlinje

text: (EU) 2015/510

text: av den 19 december 2014 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2014/60) (EUT L 91, 2.4.2015, s. 3).

text: Tjänster enligt punkterna 3 och 6 i bilaga i avsnitt A till

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014

text: om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv

text: och av direktiv

text: (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

text: Om ett företags egna samlade tillgångar understiger 30 miljarder EUR men företaget ingår i en grupp där det sammanlagda värdet av tillgångarna överstiger 30 miljarder EUR (dvs. det sammantagna värdet av gruppens tillgångar som tillhandahåller de relevanta tjänsterna understiger 30 miljarder EUR), kommer alla företag inom gruppen som tillhandahåller de relevanta tjänsterna att klassificeras som kreditinstitut; eller om det totala värdet av alla företagen som ingår i gruppen som utför de relevanta tjänsterna överstiger 30 miljarder EUR (dvs. moder- och dotterbolag) kan den samordnande tillsynsmyndigheten i samråd med tillsynskollegiet besluta att klassificera ett eller flera av företagen i gruppen med egna tillgångar som överstiger 30 miljarder EUR som kreditinstitut för att motverka potentiella risker att bestämmelserna kringgås och potentiella risker för den finansiella stabiliteten i unionen.

text: Se artikel 12 i förslaget till förordning.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: Se skäl 33 i förslaget till förordning och sidan 26 i kommissionens arbetsdokument med titeln Review of the prudential framework for investment firms som åtföljder de föreslagna rättsakterna (SWD(2017)481 final.

text: Se sidan 2 tredje stycket i motiveringen till förslaget till förordning.

text: Se artikel 60 i förslaget till förordning.

text: Se Opinion of the European Banking Authority in response to the European Commission’s Call for Advice on Investment Firms (EBA/Op/2017/11) av den 29 september 2017. Enligt rekommendation 4 ska EBA, för att identifiera klass 1-företag, ta fram särskilda tekniska standarder för tillsyn på nivå 2 för denna identifiering, och därvid beakta de särskilda aspekter som kännetecknar värdepappersföretag.

text: Se

text: artikel 16.2 i direktiv 2013/36/EU

text: Se den föreslagna ändringen av

text: artikel 57.6

text: a (ny) i direktivförslaget.

text: Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv

text: vad gäller undantagna enheter, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag, ersättning, tillsynsåtgärder och tillsynsbefogenheter och kapitalbevarande åtgärder (COM(2016) 854 final).

text: Hänvisning görs till den föreslagna artikeln 21b i direktiv

text: . Se även punkt 1.6 i Europeiska centralbankens yttrande av den 8 november 2017 om ändringar av unionens ramverk för kapitalkrav avseende kreditinstitut och värdepappersföretag (

text: )(EUT C 34, 31.1.2018, s. 5). Alla ECB:s yttranden finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se även punkt 1.6 i yttrande

text: I detta sammanhang noteras att

text: artikel 16.2 i direktiv 2013/36/EU

text: föreskriver att den myndighet som är behörig för tillsynen över kreditinstitut i vissa fall ska samråda med den behöriga myndighet som har ansvar för tillsynen över värdepappersföretag innan auktorisation beviljas för ett kreditinstitut.

text: Se den föreslagna ändringen av artikel 5.2 i direktivförslaget.

text: Se även

text: skäl 38

text: i

text: direktiv 2014/65/EU

text: som lyder: Kreditinstitut som är auktoriserade enligt direktiv

text: behöver ingen ytterligare auktorisation enligt det här direktivet för att tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet. När ett kreditinstitut beslutar att tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet bör de behöriga myndigheterna innan de beviljar auktorisation enligt direktiv

text: kontrollera att det uppfyller de relevanta bestämmelserna i det här direktivet.

text: Se den föreslagna ändringen av artikel 57.6 i direktivförslaget.

text: Se European Commission, International Monetary Fund, Organization for Economic Cooperation and Development, United Nations, World Bank, System of National Accounts 2008 (New York, 2009), finns på: https://unstats.un.org/unsd/nationalaccount/docs/SNA2008.pdf.

text: ENS 2010 är det Europeiska nationalräkenskapssystemet som inrättas genom

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013

text: om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

text: Se artikel 1 a i Europeiska centralbankens förordning

text: (EU) nr 1071/2013

text: av den 24 september 2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (omarbetning) (ECB/2013/33) (EUT L 297, 7.11.2013, s. 1).

text: Se punkt 6 i Europeiska centralbankens yttrande av den 19 maj 2011 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (

text: ) (EUT C 203, 9.7.2011, s. 3).

text: Se t.ex. Europeiska centralbankens förordning

text: (EU) nr 1011/2012

text: av den 17 oktober 2012 om statistik om värdepappersinnehav (ECB/2012/24) (EUT L 305, 1.11.2012, s. 6), Europeiska centralbankens förordning

text: (EU) nr 1072/2013

text: av den 24 september 2013 om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut (omarbetning) (ECB/2013/34) (EUT L 297, 7.11.2013, s. 51), Europeiska centralbankens förordning

text: (EU) nr 1333/2014

text: av den 26 november om penningmarknadsstatistik (ECB/2014/48) (EUT L 359, 16.12.2014, s. 97).

text: Se artikel 3.1 i Europeiska centralbankens förordning

text: (EG) nr 2016/867

text: av den 18 maj 2016 om insamling av detaljerad data om krediter och kreditrisker (ECB/2016/13) (EUT L 144, 1.6.2016, s. 44).

text: Se Opinion of the European Banking Authority in response to the European Commission’s Call for Advice on Investment Firms (EBA/Op/2017/11) av den 29 september 2017. Rekommendation 60 i det yttrandet anger att ett ny tillsynsordning för värdepappersföretag även bör omfatta ett makrotillsynsperspektiv. I detta sammanhang är det viktigt att minska sannolikheten för att risker byggs upp och inträffar, och man bör överväga huruvida verktyg för makrotillsynen som beaktar dessa risker kan tas fram. Enligt rekommendation 61 behövs en detaljerad analys av vilka systemviktiga effekter som kan utgå från de tre klasserna av värdepappersföretag. I detta sammanhang bör man överväga huruvida makrotillsynsperspektivet bör skräddarsys för värdepappersföretagens affärsmodeller. Se även EBA:s diskussionsunderlag Designing a new prudential regime for investment firms (EBA/DP/2016/02) av den 4 november 2016.

text: Se artikel 58.3 i direktivförslaget som avser att ändra

text: artikel 41 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014

text: och av direktiv

text: (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

text: Se sidan 2 i motiveringen till direktivförslaget och sidan 2 i motiveringen till förslaget till förordning.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014

text: om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 173, 12.6.2014, s. 84).

text: Se artikel 13 i direktivförslaget.

text: Se

text: artikel 53 i direktiv 2013/36/EU

text: och

text: artikel 76 i direktiv 2014/65/EU

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 22 augusti 2018 om översynen av tillsynen av värdepappersföretag (CON/2018/36)

text: Inledning och rättslig grund

text: Den 26 januari och 29 januari 2018 mottog Europeiska centralbanken (ECB) två begäranden från Europaparlamentet respektive Europeiska unionens råd om ett yttrande om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillsynskrav för värdepappersföretag och om ändring av förordningarna

text: (EU) nr 575/2013

text: (EU) nr 600/2014

text: och

text: (EU) nr 1093/2010

text: , samt ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillsyn av värdepappersföretag och om ändring av direktiven

text: och

text: (nedan kallat förslaget till förordning och direktivförslaget, tillsammans benämnda förslagen till rättsakter).

text: ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom förslagen till rättsakter innehåller bestämmelser som har betydelse för ECB:s uppgifter i samband med tillsynen över kreditinstitut i enlighet med artikel 127.6 i fördraget,

text: artikel 1 i rådets förordning (EU) nr 1024/2013

text: samt Europeiska centralbankssystemets (ECBS) medverkan till ett smidigt genomförande av politiken som de behöriga myndigheterna utför för det finansiella systemets stabilitet i enlighet med artikel 127.5 i fördraget. I enlighet med

text: artikel 17.5

text: första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: Allmänna kommentarer

text: ECB stöder målet med förslagen till rättsakter att fastställa en tillsynsram som är bättre anpassad till de olika typer av affärsmodeller som värdepappersföretag har.

text: Även om ECB i princip stöder målet att alla systemviktiga värdepappersföretag ska omfattas av samma tillsynsregler som kreditinstitut, bör förslagen till rättsakter analyseras noga för att undvika oönskade konsekvenser för annan unionslagstiftning pga. av att man ändrar definitionen av kreditinstitut. Detta yttrande granskar särskilt vissa konsekvenser på statistikområdet. Konsekvenserna gäller dock även andra områden än det statistiska ramverket.

text: För närvarande godtas endast kreditinstitut som motparter för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. ECB måste noga utvärdera de möjliga konsekvenserna av att klass 1-företag inkluderas i definitionen av kreditinstitut.

text: 1. Klassificering av värdepappersföretag som kreditinstitut

text: Kommissionen föreslår tre olika klasser av värdepappersföretag: i) värdepappersföretag vars verksamhet innefattar handel för egen räkning och/eller emissionsgarantier och/eller placering av finansiella instrument på grundval av ett fast åtagande och vars samlade tillgångar överstiger 30 miljarder eller värdepappersföretag som ingår i en grupp som bedriver sådan verksamhet och vars tillgångar sammantaget överstiger 30 miljarder EUR (klass 1-företag), ii) värdepappersföretag som uppnår vissa tröskelvärden (klass 2-företag) samt iii) övriga värdepappersföretag (klass 3-företag). Klass 1-företag klassificeras som kreditinstitut och bör därmed omfattas av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU

text: och

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013

text: . Som konsekvens av detta skulle klass 1-företag, i och med att de klassificeras som kreditinstitut i enlighet med

text: artikel 1 i förordning (EU) nr 1024/2013

text: , omfattas av ECB:s tillsyn inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen.

text: Eftersom förordning

text: (EU) nr 1024/2013

text: uttryckligen stadgar att den inte tilldelar ECB några andra tillsynsuppgifter, framstår det ur rättsligt perspektiv som klart att en annan möjlighet att säkerställa att ECB utövar tillsyn över klass 1-företag hade varit att ändra förordning

text: (EU) nr 1024/2013

text: för att tilldela ECB särskilda tillsynsuppgifter avseende klass 1-företag. När det gäller konsekvenserna för ECB:s tillsynskompetens bör man beakta att antalet klass 1-företag är begränsat, och att de tjänster som kreditinstitut och klass 1-företag tillhandahåller överlappar varandra. Därför tycks de konsekvenser som förslaget till förordning har för ECB vara små.

text: Enligt förslaget till förordning ska de kriterier enligt vilket ett värdepappersföretag ska klassificeras som kreditinstitut enligt

text: artikel 4.1 i förordning (EU) nr 575/2013

text: fånga upp systemviktiga värdepappersföretag vars tillgångar överstiger vissa tröskelvärden.

text: ECB välkomnar förslaget eftersom företag som uppfyller dessa kriterier, på grund av sin storlek och grad av sammanlänkning samt mot bakgrund av att de har omfattande exponeringar för motpartskreditrisk och marknadsrisk från positioner som de ingår för egen räkning, kan utgöra en ökad risk för den finansiella stabiliteten samt stå för spridningseffekter till andra kreditinstitut. Den föreslagna distinktionen säkerställer i stort sett att man tillämpar lämpliga och konsekventa tillsynsstandarder och att institut som liknar kreditinstitut kan konkurrera på lika villkor. Utan att det påverkar de nationella behöriga myndigheternas ansvar för tillsynen över tredjeländers kreditinstitut som etablerat filialer, bör förslaget till förordning förtydliga hur tillgångarna ska beräknas, dvs. inklusive tillgångarna för unionsfilialer från tredjelandgrupper och dotterföretag till unionsföretag som etablerats i tredjeländer som härrör från deras konsoliderade balansräkning.

text: Eftersom de samlade tillgångarna inte är det enda sättet att identifiera systemviktiga värdepappersföretag, föreslår ECB att tröskelvärdet för de totala tillgångarna även kunde kompletteras med andra kriterier som t.ex. ett omsättningsmått, hur omfattande verksamheten mellan olika jurisdiktioner är eller sammanlänkning. Det vore önskvärt att i möjligaste mån samordna sådana kriterier med de kriterier avseende betydelse som framgår av förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , och att även beakta EBA:s rekommendation. När man sedan har mer erfarenhet från de föreslagna reglerna kan det var värdefullt att finjustera kriterierna utifrån en bedömning av den systemrisk som utgår från värdepappersföretag, för att säkerställa att målen uppnås och inte medför omfattande oavsiktliga konsekvenser, t.ex. regelarbitrage.

text: Enligt direktiv

text: ska medlemsstaterna se till att den behöriga myndigheten som ansvarar för auktorisationen av kreditinstitut samråder med den behöriga myndighet som ansvarar för tillsynen över värdepappersföretag om värdepappersföretaget står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska personer som har ägarkontrollen över kreditinstitutet. Direktivförslaget bör därför förtydliga att ett sådant samråd även krävs om värdepappersföretaget klassificeras om till kreditinstitut.

text: Den 23 november 2016 publicerade kommissionen ett förslag till direktiv om ändring av direktiv

text: som ECB har hörts om. Enligt det förslaget skulle kreditinstitut och värdepappersföretag från tredjeland under vissa förutsättningar vara tvungna att grunda ett moderföretag inom EU som konsoliderar alla deras tillgångar i unionen. ECB upprepar sitt starka stöd för förslaget om mellanvarande moderföretag inom EU som kommissionen introducerade i samband med översynen av direktiv

text: och förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: . För att undvika missförstånd bör den föreslagna ändringen av definitionen av institut i förslaget till förordning inte exkludera värdepappersföretag från ett krav att grunda ett mellanvarande moderföretag inom EU.

text: 2. Auktorisation av vissa värdepappersföretag som kreditinstitut

text: Enligt direktivförslaget ska en auktorisation av ett värdepappersföretag som omfattas av definitionen av ett kreditinstitut utföras av den myndighet som är behörig för auktorisationen av kreditinstitut enligt direktiv

text: . Behöriga myndigheter som har ansvaret för tillsynen över kreditinstitut och värdepappersföretag bör åläggas att samarbeta, särskilt för att säkerställa att värdepappersföretag, om tröskelvärdena enligt förslaget till förordning uppnås, omgående ansöker om auktorisation som kreditinstitut och tillsynen över dessa enkelt kan tas över av banktillsynsmyndigheten.

text: Även om direktivförslaget stadgar att de värdepappersföretag som kan klassificeras som kreditinstitut ska söka auktorisation, bör man förtydliga vad som sker när auktorisation som kreditinstitutet erhållits. Direktivförslaget bör också förtydliga konsekvenserna för ett värdepappersföretag som nått tröskelvärdet men under en längre period fortsätter bedriva sin verksamhet utan auktorisation, och vars ansökan om auktorisation senare avvisas av den behöriga myndigheten. I sådana fall kan frågan uppstå vem som ska sanktionera värdepappersföretaget för att det varit verksamt som kreditinstitut utan auktorisation – den behöriga myndigheten för tillsynen över värdepappersföretag eller den behöriga myndigheten för tillsynen över kreditinstitut. Direktivförslaget bör därutöver tydligare ange att värdepappersföretag som uppfyller definitionen av kreditinstitut, oavsett vilken del av definitionen som deras verksamhet faller under, endast får bedriva traditionell bankverksamhet (t.ex. inlåning från, och utlåning till, allmänheten) efter det att man erhållit auktorisation att bedriva all bankverksamhet. Fram till dess att sådan auktorisation beviljats bör dessa enheter därför endast tillåtas bedriva sådan verksamhet som de har auktoriserats för som värdepappersföretag.

text: 3. Konsekvenser för statistikrapporteringen

text: ECB noterar vikten av att säkerställa en hög grad av jämförbarhet och harmoniserade metoder för statistiska koncept och definitioner i unionens lagstiftning samt mellan unionens statistiklagstiftning och internationella statistiska standarder, främst nationalräkenskapssystemet som antagits av Förenta nationernas statistiska kommission. Av detta skäl har ECB tidigare välkomnat att definitionen av delsektorn monetära finansinstitut (MFI) i ENS 2010 följer ECB:s definition till vilken den uttryckligen hänvisar.

text: Dessutom definierar vissa av ECB:s statistikförordningar den rapporterande population genom att hänvisa till definitionen av MFI i förordning

text: (EU) nr 1071/2013

text: eller delsektorn monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken (S.122) eller genom att hänvisa till kreditinstitut enligt definitionen i

text: artikel 4.1

text: .1 i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: Förslaget till förordning inkluderar företag som omfattas av definitionen av kreditinstitut som, i den utsträckning som de främst sysslar med annan finansiell förmedling än inlåning (eller nära substitut för inlåning), omfattas av ENS delsektor Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut (S.125). Denna delsektor omfattas dock inte av MFI-definitionen i unionslagstiftningen. Om klass 1-företag klassificeras som kreditinstitut kommer det därför att uppstå inkonsistenser i gemensamma standarder, definitioner och klassificeringar av betydelse för den statistiska behandlingen av finansiella företag som framgår av unionslagstiftningen, och dessa måste i så fall åtgärdas.

text: 4. Makrotillsynsperspektiv på värdepappersföretag

text: Förslagen till rättsakter beaktar inte EBA:s rekommendationer om behovet av ett makrotillsynsperspektiv på värdepappersföretag. En framtida översyn av kriterierna för att klassificera systemviktiga värdepappersföretag skulle också kunna granska huruvida man kan ta fram särskilda verktyg för makrotillsyn som beaktar de specifika risker som mindre värdepappersföretag kan utgöra för den finansiella stabiliteten. Exempelvis kan mindre värdepappersföretag, som är betydande marknadsaktörer, som bedriver verksamhet över gränserna eller har kopplingar till kreditinstitut förstärka chocker.

text: 5. Tredjelandsföretags tillhandahållande av tjänster

text: Vad gäller kommissionens förslag att stärka och ytterligare harmonisera unionslagstiftningen avseende filialer till värdepappersföretag i tredjeland, bör unionslagstiftaren överväga möjligheten att tillämpa de harmoniserade reglerna på alla filialer, även sådana som tillhandahåller tjänster till professionella kunder och godtagbara motparter, för att säkerställa att betydande risker hanteras på ett konsekvent sätt inom unionen och regelarbitrage kan undvikas. I detta hänseende framgår det av förslagen till rättsakter att kreditinstitut och värdepappersföretag är olika till sin beskaffenhet och har olika primära affärsmodeller, men att det finns en överlappning i fråga om de tjänster som de kan erbjuda. Mot bakgrund av detta kan man överväga ytterligare möjligheter till regelarbitrage, t.ex. avseende filialer till kreditinstitut i tredjeland, som borde stämma överens med den förslagna behandlingen av filialer till värdepappersföretag i tredjeland, något som skulle kräva ytterligare harmonisering på unionsnivå.

text: Förslaget till förordning stärker den ram som framgår av förordning

text: (EU) nr 600/2014

text: vad gäller tredjelandsföretags tillhandahållande av tjänster och utförande av verksamhet efter ett beslut om fastställande av likvärdighet har fattats. Fastställande av likvärdighet är en metod som används inom olika områden av unionslagstiftningen och man skulle kunna överväga att öka konsistensen och göra ytterligare förbättringar av denna. Samtidigt kanske unionslagstiftaren vill överväga huruvida fastställandet av likvärdighet enligt förordning

text: (EU) nr 600/2014

text: bör begränsas (t.ex. genom att begränsa dessa regler till tillhandahållandet av investeringsrådgivning och placeringen av finansiella instrument utan fast åtagande till professionella kunder och godtagbara motparter). Man kan även överväga huruvida de aktuella reglerna för värdepappersföretag i tredjeland även fortsättningsvis ska låta medlemsstaterna reglera investeringstjänster som tillhandahålls av ej likvärdiga värdepappersföretag i tredjeland, eftersom medlemsstaterna och de nationella tillsynsmyndigheterna inte själva kan lösa de systemrisker som utgår från t.ex. stora företag med gränsöverskridande verksamhet som går utanför enskilda jurisdiktioner. För att garantera likvärdiga konkurrensförhållanden skulle en lösning kunna vara att man ställer krav på att sådana ej likvärdiga värdepappersföretag i tredjeland i framtiden måste etablera en filial (eller ett dotterbolag) i unionen för att tillhandahålla investeringstjänster i unionen.

text: 6. Samordning

text: 6.1 Man bör noga analysera hur de föreslagna rättsakterna växelverkar med direktiv

text: och förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: så att man undviker oönskade konsekvenser när definitionen av kreditinstitut ändras. Förslaget påverkar inte omfattningen av konsolideringen enligt förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: eller kravet att värdepappersföretag som är antingen ägare av enheter inom en bankgrupp eller är dotterbolag till enheter inom en bankgrupp ska inkluderas inom ramen för en sådan konsolidering. Alla ytterligare ändringar av de föreslagna rättsakterna bör noga analyseras för att upprätthålla omfattningen av konsolideringen enligt förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: . På liknande sätt bör man säkerställa att de föreslagna rättsakterna och vissa ändringar av direktiv

text: och förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: som kommer att träda i kraft de närmaste månaderna inte står i konflikt med varandra.

text: 6.2 Enligt direktivförslaget ska alla behöriga myndigheter och alla personer med koppling till dessa myndigheter vara bundna av tystnadsplikt. Ordalydelsen på de relevanta bestämmelserna i direktivförslaget avviker från bestämmelserna om tystnadsplikt i

text: samt direktiv

text: . Förslagen bör om möjligt eftersträva en harmonisering av ordalydelsen av bestämmelser avseende tystnadsplikt i sektorsspecifika unionslagstiftningen.

text: 6.3 Man bör undvika att upprepa existerande definitioner. Exempelvis definieras ledningsorgan med tillsynsfunktion i både direktiv

text: och i direktivförslaget.


text: COM(2018) 94 final.

text: COM(2018) 93 final.

text: Rådets förordning

text: (EU) nr 1024/2013

text: av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

text: Se

text: artikel 4.1 a i förordning (EU) nr 1024/2013

text: Europeiska centralbankens beslut ECB/2014/40 av den 15 oktober 2014 om genomförandet av det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer (EUT L 335, 22.11.2014, s. 22).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014

text: om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av

text: rådets direktiv 82/891/EEG

text: och

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG

text: och

text: samt Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EU) nr 1093/2010

text: och

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190). Se särskilt artiklarna

text: 76.2 e

text: och

text: 79.1 a

text: enligt vilka medlemsstaterna ska säkerställa att det finns ett lämpligt skydd för arrangemang med säkerställda obligationer för att förhindra bl.a. överföring av vissa delar av egendom, rättigheter och skulder som utgör eller ingår som en del i arrangemanget med säkerställda obligationer i vilket institutet under rekonstruktion är en part. Se även s. 141 i EBA Report on Covered Bonds: Recommendations on harmonisation of covered bond frameworks in the EU av den 20 december 2016 (EBA-Op-2016-23), (nedan kallad EBA:s rekommendation)

text: Se artikel 129.1

text: a

text: g

text: i förordning (EU) nr 575/2013.

text: Vad gäller spanska säkerställda obligationer (s.k. cédulas) utgör t.ex. hela hypoteksportföljen en extra garanti till den nödvändiga nivån av övervärdet i säkerhetsmassan. Den extra garantin förändras över tiden.

text: Se

text: artikel 178 i förordning (EU) nr 575/2013

text: Se

text: artikel 129.1 i förordning (EU) nr 575/2013

text: Se artiklarna 10 och 11 i kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2015/61

text: av den 10 oktober 2014 om komplettering av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013

text: när det gäller likviditetstäckningskravet för kreditinstitut (EUT L 11, 17.1.2015, s. 1).

text: Se artikel 12 i den delegerade förordningen

text: (EU) 2015/61

text: Se artikel 7.3 i den delegerade förordningen

text: (EU) 2015/61

text: Se artikel 8.1 i den delegerade förordningen

text: (EU) 2015/61

text: Se artikel 7.2 i den delegerade förordningen

text: (EU) 2015/61

text: Se även punkt 2.2.4 i yttrande

text: . Alla ECB:s yttranden finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se även sidorna 17 och 18 i ECB:s bidrag till Europeiska kommissionens samråd om halvtidsöversynen 2017 av handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu

text: Se sidan 137 i EBA:s rekommendation.

text: Se Basel III: Finalising post-crisis reforms, 7 december 2017, finns på Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) webbplats www.bis.org som förordar att 10-procentskrav.

text: Se ECB Banking Supervision reviews lending to troubled shipping sector, 17 maj 2017, finns på ECB:s webbplats för banktillsyn www.bankingsupervision.europa.eu

text: Se sidan 139 i EBA:s rekommendation.

text: Se sidan 139 i EBA:s rekommendation.

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 22 augusti 2018 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om emission av säkerställda obligationer och offentlig tillsyn över säkerställda obligationer och om ändring av direktiv 2009/65/EG och direktiv 2014/59/EU; samt ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar i form av säkerställda obligationer (CON/2018/37)

text: Inledning och rättslig grund

text: Den 28 mars 2018 och den 13 april 2018 mottog Europeiska centralbanken två begäranden från Europeiska unionens råd respektive Europaparlamentet om ett yttrande om 1) ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om emission av säkerställda obligationer och offentlig tillsyn över säkerställda obligationer och om ändring av direktiv

text: och direktiv

text: (nedan kallat direktivförslaget) och 2) ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: vad gäller exponeringar i form av säkerställda obligationer (nedan kallat förslaget till förordning), tillsammans benämnda förslagen till direktiv och förordning.

text: ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom direktivförslaget och förslaget till förordning innehåller bestämmelser som berör 1) Europeiska centralbankssystemets (ECBS) grundläggande uppgift att utforma och genomföra penningpolitiken i enlighet med

text: artikel 127.2

text: första strecksatsen i fördraget, 2) ECBS medverkan till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller tillsyn över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet enligt artikel 127.5 i fördraget, 3) de uppgifter i samband med tillsynen över kreditinstitut som ECB tilldelas enligt artikel 127.6 i fördraget. I enlighet med

text: artikel 17.5

text: första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: Allmänna kommentarer

text: ECB välkomnar syftena med förslaget till direktiv och förordning, dvs. att främja en ytterligare integration av EU:s finansmarknader och fördjupa kapitalmarknadsunionen. ECB stöder en utvecklad, harmoniserad, högkvalitativ och transparent marknad för säkerställda obligationer i unionen och ser direktivförslaget som ett viktigt steg på vägen mot att skapa en sådan marknad. ECB ser också ett värde i att direktivförslaget utgör en utgångspunkt för ny nationell lagstiftning avseende säkerställda obligationer. Genomförandet av direktivförslaget kommer dock inte nödvändigtvis att medföra en fullständig harmonisering i den utsträckning som medlemsstaterna ges flexibilitet vid dess genomförande. Den flexibilitet som tillåts bör inte hota målet om ytterligare konvergens på vägen mot en gemensam, hög standard i alla medlemsstater.

text: Den åtskillnad som görs mellan olika produktförordningar inom ramen för de initiativ som ingår i en övergripande strategin för kapitalmarknadsunionen gör det möjligt att beakta produktspecifika aspekter. I detta sammanhang stöder ECB direktivförslagets förslag att ESN-papper (European secured note) bör regleras i en separat rättsakt. Detta tillvägagångssätt beaktar de speciella, högkvalitativa tillgångar som ingår i säkerhetsmassan för europeiska säkerställda obligationer, och undviker att blanda olika tillgångsklasser.

text: I direktivförslaget finns bestämmelser om att tillsynen över säkerställda obligationer ska ske genom nationella behöriga myndigheter. Denna produkttillsyn skiljer sig från, och påverkar inte, ECB:s tillsynsuppgifter som framgår av

text: rådets förordning (EG) nr 1024/2013

text: . Direktivförslaget påverkar inte ECB:s exklusiva uppgift att bevilja och återkalla tillstånd för kreditinstitut vilket, beroende på olika nationella regelverk, kan inkludera ett generellt tillstånd att emittera säkerställda obligationer. Därutöver är ECB fortsatt behörig att säkerställa att de tillsynsrisker som utgår från säkerställda obligationer samt investeringar i dessa hanteras och bedöms på ett lämpligt sätt av kreditinstituten.

text: Eurosystemet godtar säkerställda obligationer som uppfyller godtagbarhetskriterierna för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. Eurosystemet köper säkerställda obligationer inom ramen för Eurosystemets program för köp av säkerställda obligationer (CBPP3) som utgör en del av det expanderade programmet för köp av tillgångar (APP). Förslagen till direktiv och förordning är fristående från Eurosystemets ramverk för säkerheter samt CBPP3, eftersom dessa utgör penningpolitiska instrument som faller inom Eurosystemets exklusiva behörighet.

text: Specifika kommentarer avseende direktivförslaget

text: 1. Definitioner

text: ECB föreslår att man lägger till termen frivilligt övervärde i säkerhetsmassan som en ytterligare komponent av övervärde i säkerhetsmassan, så att frivilligt övervärde i säkerhetsmassan omfattas av separeringskrav. På så sätt skulle man säkerställa att frivilliga övervärden i säkerhetsmassan omfattas av skyddsmekanismerna enligt

text: 2. Godtagbara tillgångar

text: 2.1 ECB välkomnar de kvalitativa kraven på godtagbara tillgångar enligt vilka säkerställda obligationer måste ha säkerheter, vilket inkluderar både vissa fördefinierade högkvalitativa tillgångar och andra tillgångar av hög kvalitet som uppfyller särskilda krav. Vad gäller dessa andra tillgångar av hög kvalitet är de relevanta kraven eventuellt inte tillräckliga för att säkerställa en harmoniserad behandling av tillgångar som tillgångar av hög kvalitet, med beaktande av det principbaserade tillvägagångssätt som tillämpas i direktivförslaget. ECB anser därför att man bör införa strängare krav i direktivförslaget.

text: 2.2 Vad gäller godtagbarheten av tillgångar som är lokaliserade utanför unionen bör det finnas en övre gräns för sådana tillgångar, detta för att säkerställa att säkerhetsmassan är tillräckligt homogen och för att främja de europeiska särdragen hos produkter som säkerställda obligationer, och underlätta investerarnas förståelse för de risker som säkerhetsmassan omfattas av.

text: 2.3 En homogen säkerhetsmassa är ett viktigt kriterium för transparenta, högkvalitativa säkerställda obligationer, och därför bör en homogen säkerhetsmassa helst bara består av en tillgångsklass. Medlemsstaterna får dock tillåta att säkerhetsmassan är blandad om de anger vilka skyddsmekanismer som krävs för att säkerställa att riskprofilen på tillgångarna i en säkerhetsmassa är tillräckligt likartad och att säkerhetsmassans sammansättning inte förändras på ett avgörande sätt över tiden.

text: 2.4 Direktivförslaget bör förtydliga att separeringskravet gäller för alla tillgångar, inbegripet tillgång som utgör övervärde i säkerhetsmassan, även om det rör sig om ett frivilligt övervärde i säkerhetsmassan. Detta krav bör dock inte omfatta tilläggsgarantier avseende program med säkerställda obligationer som krävs av nationell lagstiftning avseende säkerställda obligationer, men som inte i sig utgör en del av övervärdet i säkerhetsmassan. Direktivförslaget bör också förtydliga att tillgångarna i säkerhetsmassan bör separeras antingen genom att a) tillgångarna i säkerhetsmassan registreras i ett register över sådana tillgångar, b) tillgångarna i säkerhetsmassan överförs till ett specialföretag (SPV), eller c) tillgångarna i säkerhetsmassan innehas av ett specialiserat hypoteklåneinstitut.

text: 2.5 Tillsynen över emittenter av säkerställda obligationer bör kompletteras av en kontinuerlig övervakning av säkerhetsmassan. Direktivförslaget bör uppställa ett obligatoriskt krav på att kreditinstitut som emitterar säkerställda obligationer utnämner en övervakare av säkerhetsmassan, detta bör inte bara vara frivilligt. I många medlemsstaters nationella lagstiftning finns redan i dag krav på att man utnämner en övervakare av säkerhetsmassan. En övervakare av säkerhetsmassan bör åtminstone uppfylla de minimikrav som framgår av direktivförslaget. Kravet att en övervakare av säkerhetsmassan ska vara en enhet som är åtskild från och oberoende av det kreditinstitut som emitterar säkerställda obligationer, samt även åtskild från och oberoende av institutets revisor, förebygger eventuella intressekonflikter.

text: 2.6 Flera av direktivförslagets bestämmelser om information till investerarna välkomnas. För det första måste information till investerarna lämnas för alla reglerade säkerställda obligationer. För det andra ska information till investerarna nu rapporteras varje kvartal i stället för varje halvår. Omfattningen på informationen till investerarna har utvidgats till att även omfatta nivåerna på avtalsenligt och frivilligt övervärde i säkerhetsmassan samt även detaljerad information om ränte-, valuta-, kredit-, marknads- och likviditetsrisker. Dessa bestämmelser lämnar dock alltför mycket tolkningsutrymme av dessa krav för både emittenter och behöriga myndigheter. Möjligheterna för olika tillvägagångssätt avseende t.ex. definitioner och dataformat kan försvåra en gemensam förståelse av den information som tillhandahålls. För att underlätta investerarnas due diligence-arbete och förbättra jämförbarheten mellan säkerställda obligationer bör ytterligare och mer detaljerad information krävas. Denna information bör ges i en standardiserad form.

text: 3. Täckning och likviditetskrav

text: 3.1 En gemensam beräkningsmetod av täckningskravet baserad på en beräkningsmetod med nominella värden underlättar visserligen jämförelser av säkerställda obligationer från olika medlemsstater och från olika emittenter, men den kan inte användas på derivatkontrakt. Det lagstadgade övervärdet i säkerhetsmassan bör inte ingå i täckningskravet, eftersom dess syfte är att säkerställa förekomsten av ytterligare tillgångar vilket innebär att det redan omfattas av andra bestämmelser i direktivförslaget. Varken fordringar med eller utan säkerhet där det är osannolikt att gäldenären kommer att betala eller där skulden redan har förfallit till betalning bör tas med vid beräkningen av täckningen, eftersom dubbel regressträtt i dessa fall skulle vara svagare. Det krävs flera nya kriterier för att garantera investerarskyddet. För det första bör åtminstone samma tak för belåningsgrad (LTV) som framgår av förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: tillämpas vid beräkningen av minimitäckningskraven. I detta hänseende bör en harmonisering av LTV-beräkningen säkerställas genom att man använder en transparent indexering, en årlig justering av tillgångarna i säkerhetsmassan och att man använder lånens aktuella värde i stället för lånens ursprungliga värde. Därutöver bör substituttillgångar inte ingå i täckningskravet, och om dessa ändå ingår bör man begränsa de tillgångar som tas med vid beräkningen av täckningskravet.

text: 3.2 Tillgångar som uppfyller kraven för tillgångar på nivå 1 eller nivå 2A bedöms vara likvida tillgångar som är lämpade att ingå i säkerhetsmassans likviditetsbuffert. Tillgångar på nivå 2B som bl.a. inkluderar värdepapper med bakomliggande tillgångar, värdepapper emitterade av företag och aktier som uppfyller vissa krav, är mindre likvida och bör därför inte ingå i säkerhetsmassans likviditetsbuffert. Därutöver bör tillgångarna som har emitterats av själva kreditinstitutet, dess moderbolag, dess dotterbolag eller av ett specialföretag för värdepapperisering som kreditinstitutet har nära förbindelser med, inte användas som en del av likviditetsbufferten så att man undviker en koncentration av företag inom emittentens företagsgrupp eller företag med nära förbindelser till emittenten. Medlemsstaterna bör säkerställa en tillräcklig grad av diversifiering för att möjliggöra en snabb likvidering av dessa tillgångar utan en betydande värdeförlust.

text: 3.3 Säkerhetsmassans likviditetsbuffert bör täcka alla nettolikviditetsutflöden under 180 dagar eftersom en likviditetsbuffert även bör täcka en eventuell insolvens hos emittenten. Man bör därför inte sluta tillämpa detta krav, vilket för närvarande är fallet i direktivförslagets

text: artikel 16.4

text: , enligt vilken någon likviditetsbuffert inte behövs om andra likviditetskrav framgår av andra rättsakter i unionsrätten. ECB anser dock att det aktuella kravet enligt vilket de likvida tillgångarna, för att få ingå i ett kreditinstituts likviditetsbuffert, inte får vara intecknade, bör förtydligas i detta sammanhang.

text: 3.4 Direktivförslaget tillåter att beräkningen av kapitalbeloppet för säkerställda obligationer med förlängningsbara löptidsstrukturer grundas på den säkerställda obligationens slutliga förfallodag i stället för den ursprungliga förfallodagen inom ramen för kraven på en likviditetsbuffert för säkerhetsmassan. Detta innebär i praktiken att det för denna typ av säkerställda obligationer inte finns något krav på likviditetsbuffert för kapitalbeloppet på den planerade förfallodagen. Kravet på en likviditetsbuffert för säkerhetsmassan för beräkningen av kapitalbeloppet för säkerställda obligationer med förlängningsbara löptidsstrukturer bör grundas på de planerade förfallodagarna, eftersom dessa säkerställda obligationer förväntas återbetalas på de planerade förfallodagarna och konsekvenserna av att betalning ej sker på de planerade förfallodagarna kan bli avsevärda för kreditinstitutens finansieringsmöjligheter. Löptiden för sådana säkerställda obligationer bör i normalfallet inte förlängas om det finns tillräckliga likvida medel för att betala innehavarna av de säkerställda obligationerna på den planerade förfallodagen. Om man inte har någon likviditetsbuffert för kapitalbeloppet på den planerade förfallodagen kan alltså sannolikheten för att löptiden för sådana säkerställda obligationer förlängs öka.

text: 4. Så kallade soft bullet och conditional pass-through strukturer

text: 4.1 Utvecklingen av innovativa säkerställda obligationer har varit snabb, och man bör kontinuerligt följa denna för att säkerställa att marknadsutvecklingen är hållbar. Under de senaste åren har säkerställda obligationer med förlängningsbara löptidsstrukturer som ger det emitterande kreditinstitutet möjlighet att förlänga löptiden blivit allt populärare, medan de specifika riskerna som utgår från dessa produkter inte utretts i tillräcklig omfattning.

text: 4.2 Under vissa förutsättningar tillåter direktivförslaget förlängningsbara löptidsstrukturer. ECB är medveten om att det inte är möjligt att helt förbjuda löptidsförlängningar som beslutas ensidigt i alla medlemsstater eftersom de nationella regelverken för säkerställda obligationer skiljer sig åt, möjligheterna att variera de avtalsmässiga bestämmelser som reglerar de säkerställda obligationerna samt även pga. olika nationella regler avseende fallissemang och icke-betalning i avsaknad av förbud mot frivilliga fallissemang. Genom att direktivförslaget tillåter att de kriterier som utlöser en förlängning får definieras genom avtal, kan konsekvensen bli att marknaden för säkerställda obligationer blir mer heterogen, något som förhindrar harmonisering. ECB föreslår därför att de kriterier som utlöser en förlängning måste vara förankrade i lag, inte bara baserade på avtal.

text: 4.3 I detta sammanhang noteras att Europeiska bankmyndigheten (EBA) har föreslagit en uppsättning specifika villkor som säkerställda obligationer med förlängningsbara löptidsstrukturer bör uppfylla för att åtnjuta förmånlig riskviktsbehandling. En löptidsförlängning får endast ske om båda följande två kriterier uppfylls: i) emittenten av en säkerställd obligation har fallerat, och ii) den säkerställda obligationen uppfyller inte längre vissa fördefinierade kriterier/tester som indikerar att den säkerställda obligationen sannolikt inte kommer att återbetalas på den planerade förfallodagen. Dessa två krav skulle begränsa det emitterande kreditinstitutets möjligheter att ensidigt besluta om en löptidsförlängning.

text: 5. Ett effektivt samarbete mellan tillsynsmyndigheter

text: Mot bakgrund av ECB:s behörighet avseende kreditinstitutens tillsynsrisker är det viktigt för ECB att säkerställa att de risker som utgår från emissionen av säkerställda obligationer hanteras på ett lämpligt sätt. ECB bör därför på ad hoc-basis ha möjlighet att begära in relevant information från de behöriga myndigheterna som utövar tillsyn över säkerställda obligationer så att denna information kan beaktas vid tillsynen över respektive kreditinstitut.

text: 6. Beteckning

text: Även om konceptet med en särskilt beteckning för säkerställda obligationer som emitterats av kreditinstitut som är etablerade i EU har sina fördelar, återstår det frågor som t.ex. vilken myndighet som är behörig att bevilja en sådan beteckning samt specifika krav avseende själva beviljandet, frågor som måste lösas i medlemsstaterna. Man kan inte helt utesluta att vissa investerare kan förväxla beteckningens engelska kortform ECB (European Covered Bond), med kortformen för Europeiska centralbanken (ECB). Därför vore ett mer neutralt namn, t.ex. säkerställd EU-obligation, att föredra.

text: Specifika kommentarer avseende förslaget till förordning

text: 7. Övervärde i säkerhetsmassan och ersättningstillgångar

text: 7.1 ECB välkomnar ett harmoniserat tillvägagångssätt avseende minimivärdet på övervärdet i säkerhetsmassan. ECB förordar en gemensam beräkningsmetod utan undantag. ECB har därför invändningar mot förslaget att tillämpa olika krav i vissa situationer. Bortsett från svårigheterna med ett gemensamt krav i hela unionen hänvisar ECB till Baselkommitténs nyligen antagna standarder, och anser att ett krav om 5 procent är rimligt.

text: 7.2 ECB välkomnar det faktum att förslaget till förordning förtydligar att taken för belåningsgrad bör tillämpas som mjuka täckningsgränser. Det finns t.ex. ingen gräns för storleken på ett underliggande lån, men ett sådant lån kan endast bidra till kraven på täckning upp till högst respektive tak för belåningsgrad. Detta tak för belåningsgraden bör inte bara tillämpas när ett sådant lån inkluderas, utan under lånets hela löptid. I detta sammanhang är det viktigt att hela lånebeloppet, inklusive lånedelen som överstiger det tillämpliga taket för belåningsgraden, omfattas av separeringen av tillgångar i säkerhetsmassan i enlighet med direktivförslaget. Vad gäller taken för belåningsgrad borde egendomens värde övervakas och uppdateras minst en gång per år via en indexeringsmekanism, utöver de andra krav som ställs avseende säkerheter i form av fastigheter enligt

text: artikel 208 i förordning (EU) nr 575/2013

text: 7.3 Mot bakgrund av rederinäringens utmaningar pga. av verksamhetens mycket cykliska natur borde man undanta säkerställda obligationer baserade på lån som beviljats mot skeppsinteckningar från den förmånsbehandling som framgår av artikel

text: och

text: i förordning (EU) nr 575/2013.

text: 7.4 Det är lämpligt att de tillgångar som kan bidra till det obligatoriska övervärdet i säkerhetsmassan bör vara godtagbara tillgångar enligt vad som framgår av förslaget till förordning, och att de omfattas av samma gränser för exponeringsstorlek som framgår av förslaget till förordning.

text: 7.5 Det är viktigt att ha kvalitativa krav på ersättningstillgångar för säkerställda obligationer, och det är lämpligt att samma krav tillämpas som för godtagbara tillgångarna i enlighet med förslaget till förordning. Dessa kvalitativa kriterier bör dock kompletteras med en kvantitativ begränsning. Den kvantitativa begränsningen skulle ytterligare reglera sammansättningen av säkerhetsmassan för att säkerställa att den är homogen, och underlätta för investeraren att göra sitt due diligence-arbete. Enligt EBA:s analys innehåller en avsevärd majoritet av de nationella regelverken avseende säkerställda obligationer regler om sammansättningen på, och kvantitativa begränsningar av, ersättningstillgångar. ECB rekommenderar därför att förslaget till förordning bör innehålla ett krav om att ersättningstillgångar inte får överstiga 20 procent av det totala nominella beloppet av emittentens alla utestående säkerställda obligationer.

text: I de fall där ECB rekommenderar att förslagen till direktiv och förordning ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på ECB:s webbplats.


text: COM(2018) 163 final.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 924/2009 av den 16 september 2009

text: om gränsöverskridande betalningar i gemenskapen och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 2560/2001

text: (EUT L 266, 9.10.2009, s. 11).

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 31 augusti 2018 om ett förslag till förordning om vissa avgifter på gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter (CON/2018/38)

text: Inledning och rättslig grund

text: Den 27 juni 2018 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning

text: (EG) nr 924/2009

text: vad gäller vissa avgifter på gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter (nedan kallat förslaget till förordning).

text: ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt jämförd med

text: artikel 127.2

text: fjärde strecksatsen i fördraget och

text: artikel 3.1

text: fjärde strecksatsen i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, eftersom förslaget till förordning innehåller bestämmelser som berör väl fungerande betalningssystem. I enlighet med

text: artikel 17.5

text: första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: Allmänna kommentarer

text: Syftet med förslaget till förordning är att ge alla medborgare och företag i unionen som överför euro över nationsgränser, oavsett om det rör sig om överföringar mellan medlemstater inom eller utanför euroområdet, tillgång till de låga avgifter som för närvarande tas ut för inhemska betalningar i en medlemsstats officiella valuta. På så sätt förbättrar förslaget till förordning tydligheten och konsumentskyddet, den inre marknaden för betaltjänster i euro samt stärker euron som förstahandsval för betalningar inom EU, i avvaktan på att alla medlemsstater i euroområdet inför euron.

text: Specifika kommentarer

text: 1. Omfattningen på bestämmelserna avseende valutaväxlingsavgifter

text: Bestämmelserna i förslaget till förordning som berör valutaväxlingsavgifter ska tillämpas på alla gränsöverskridande betalningar, oavsett om dessa anges i euro eller i den nationella valutan i en medlemsstat, där denna valuta är en annan än euro. Det bör påpekas att gränsöverskridande betalningar denominerade i euro från betalkonton denominerade i euro, där såväl betalarens som betalningsmottagarens betaltjänstleverantörer är etablerade i euroområdets medlemsstater, normalt inte berörs av någon valutaväxling. Därför bör dessa bestämmelser i realiteten endast tillämpas på gränsöverskridande betalningar i euro om betalkontot inte är denominerat i euro, eller om betalarens och betalningsmottagarens betaltjänstleverantörer, eller endast betalarens, är etablerade utanför euroområdet. ECB föreslår att denna punkt bör förtydligas i förslaget till förordning.

text: Eftersom förslaget till förordning endast berör betalningar via betaltjänstleverantörer, finns det ingen möjlighet för en säljare att erbjuda valutaväxlingstjänster oberoende av en betaltjänstleverantör. ECB föreslår att denna punkt bör förtydligas i förslaget till förordning.

text: 2. Alternativa valutatjänster och valmöjligheter

text: Förslaget till förordning innehåller inte någon artikel med definitioner, trots att det introducerar nya och viktiga koncept i

text: . Exempelvis kunde alternativa valutaväxlingstjänster eller alternativa möjligheter för valutaväxling kombineras till en term som då med fördel kunde definieras. Mer specifikt borde man klargöra huruvida dessa tjänster avser betaltjänstleverantörens och dennes partner tjänster, och i så fall i vilken utsträckning betaltjänstleverantören är skyldig att söka efter, och informera om, tjänster från sina direkta konkurrenter. Det bör också förtydligas att valutaväxlingstjänster får tillhandahållas av oreglerade aktörer.

text: 3. Regler för valutaväxlingsavgifter och övergångsperiod

text: 3.1 Enligt förslaget till förordning ges Europeiska bankmyndigheten i uppdrag att ta fram tekniska tillsynsstandarder för att säkerställa tydlig information och prisjämförbarhet av valutaväxlingstjänster.

text: 3.2 För bättre konsumentskydd föreslås det att övergångsperioden för att uppfylla kraven om öppen och tydlig information avseende hela kostnaden för valutaväxlingstjänster bör reduceras till tolv månader efter det att förslaget till förordning trätt ikraft.

text: I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på ECB:s webbplats.


text: Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions (OJ L 189, 3.7.1998, p. 42). 2 Law No 45/2011 on critical infrastructure. This Law also transposed

text: Council Directive 2008/114/EC of 8 December 2008

text: on the identification and designation of European critical infrastructures and the assessment of the need to improve their protection (OJ L 345, 23.12.2008, p.75).

text: See Article XII, point 2 of the draft law. 4

text: Council Regulation (EU) No 1024/2013 of 15 October 2013

text: conferring specific tasks on the European Central Bank concerning policies relating to the prudential supervision of credit institutions (OJ L 287, 29.10.2013, p. 63). 5

text: Regulation (EU) No 468/2014

text: of the European Central Bank of 16 April 2014 establishing the framework for cooperation within the Single Supervisory Mechanism between the European Central Bank and national competent authorities and with national designated authorities (SSM Framework Regulation) (ECB/2014/17) (OJ L 141, 14.5.2014, p. 1). 6 Decision ECB/2014/28 of the European Central Bank of 2 July 2014 on the provision to the European Central Bank of supervisory data reported to the national competent authorities by the supervised entities pursuant to Commission Implementing

text: Regulation (EU) No 680/2014

text: (OJ L 214, 19.7.2014, p. 34). 7

text: Regulation (EU) No 795/2014

text: of the European Central Bank of 3 July 2014 on oversight requirements for systemically important payment systems (ECB/2014/28) (OJ L 217, 23.7.2014, p. 16). 8 Law No 69/2018 on cybersecurity. 9 In particular (a) the provisions requiring the payment services provider (PSP) to manage operational risk (including making reports to NBS); (b) incident reporting by the PSP to NBS; (c) the obligation of the payment system operator, central securities depository and PSP to submit from their registers all the information necessary to perform assessments based on the standards issued by NBS, the ECB, the ESCB and the Eurosystem; and (d) the provisions setting out the content of applications for authorisation of payment institutions (which include requirements as to the information on management of risks). 10 The Law on cybersecurity cross-refers by way of example to Article 127(2) of the Treaty, Articles 12.1 and 22 of the Statute of the ESCB, Article 2 of Law No 566/1992 Coll. on the National Bank of Slovakia, and Article 2(9) of Law No 747/2004 Coll. on financial market supervision.

text: Law No 483/2001 on banks. 12 The Law on banks defines ‘base assets’ as mortgage loans with a maximum maturity of 30 years, provided to consumers, secured by mortgages over real estate and registered in the covered bond register. 13 The Law on banks defines ‘supplementary assets’ as deposits with NBS, the ECB/ or a Eurosystem central bank, ECB debt certificates, cash, treasury bills of Slovakia or an EU Member State, deposits in banks and bank bonds. 14 The Law on banks requires covered bond issuers to maintain a liquid assets buffer in case positive and negative cash flows are not aligned at all times within a 180-day period. The liquid asset buffer is to cover all uncovered negative cash flows (subject to transitional provisions) and is to be composed of Level 1 and Level 2A assets, as defined by Commission Delegated

text: Regulation (EU) 2015/61 of 10 October 2014

text: to supplement

text: Regulation (EU) No 575/2013

text: of the European Parliament and the Council with regard to the liquidity coverage requirement for credit institutions (OJ L 11, 17.1.2015, p. 1), and is also to be composed of exposures to institutions. 15

text: Regulation (EU) No 575/2013

text: of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 on prudential requirements for credit institutions and investment firms and amending

text: Regulation (EU) No 648/2012

text: (OJ L 176, 27.6.2013, p. 1).

text: Law No 492/2009 on payment services. 17 Law No 371/2014 on resolution in the financial market. 18 Law No 7/2005 on insolvency and restructuring. 19

text: Directive (EU) 2017/2399

text: of the European Parliament and of the Council of 12 December 2017 amending Directive

text: as regards the ranking of unsecured debt instruments in insolvency hierarchy (OJ L 345, 27.12.2017, p. 96). 20 See e.g. paragraph 2.1 of Opinion

text: , paragraph 2.1 of Opinion

text: , paragraph 2.2 of Opinion

text: and paragraph 2.2 of Opinion

text: . All ECB opinions are published on the ECB’s website at www.ecb.europa.eu.

text: See e.g.

text: Article 15

text: (4a) of

text: Regulation (EU) No 795/2014

text: of the European Central Bank of 3 July 2014 on oversight requirements for systemically important payment systems (ECB/2014/28) (OJ L 217, 23.7.2014, p. 16). 22 In this regard, the ECB understands that the term ‘related to the competencies’ in the text in the draft law amending Annex 3 to the Law on critical infrastructure ‘excluding activities and infrastructures operated by the Eurosystem, the ESCB and NBS, or related to the activities, competencies and infrastructures of the Eurosystem, the European System of Central Banks, the European Central Bank, or Národná banka Slovenska’ [emphasis added] excludes from the scope of Annex 3 all systems overseen by the ESCB. 23 See e.g. paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 2.2 of Opinion

text: and paragraph 3.1.1 of Opinion

text: . 24 The Revised Oversight Framework for Retail Payment Systems is published on the ECB’s website at www.ecb.europa.eu. 25 Decision ECB/2014/35 of the European Central Bank of 13 August 2014 on the identification of TARGET2 as a systemically important payment system pursuant to

text: Regulation (EU) No 795/2014

text: on oversight requirements for systemically important payment systems (OJ L 245, 20.8.2014, p. 5). 26 It is, however, noted that T2S is not a system and hence would not be considered as a payment system or securities clearing and settlement system within the second arm of the exclusion under

text: Article 2(2)

text: (d) of the Law on cybersecurity. However, the ECB understands that T2S would be excluded from the scope of the Law on cybersecurity based on the first arm of the same provision, as it is overseen based on standards adopted by the Eurosystem on the basis of Article 127(2) of the Treaty. If the intention of the legislature was to also exempt T2S on the basis of the second arm of

text: Article 2(2)

text: (d) of the Law on cybersecurity, then the wording in

text: Article 2(2)

text: (d) should read ‘securities clearing and settlement infrastructures’ instead of ‘securities clearing systems’. 27 Guideline ECB/2012/13 of the European Central Bank of 18 July 2012 on TARGET2-Securities (OJ L 215, 11.8.2012, p. 19).

text: Published on the ECB’s website at www.ecb.europa.eu. 29 A vailable on the ECB’s website at www.ecb.europa.eu. 30 See Section 4.4 of the Eurosystem oversight policy framework, available on the ECB’s website at www.ecb.europa.eu. 31 See

text: Article 11 of Regulation (EU) No 909/2014

text: of the European Parliament and of the Council of 23 July 2014 on improving securities settlement in the European Union and on central securities depositories and amending Directives

text: and

text: and

text: Regulation (EU) No 236/2012

text: (OJ L 257, 28.8.2014, p.1) and see also

text: Article 99

text: et seq. of Law No 566/2001 on securities and investment services. 32 See

text: Article 12 of Regulation (EU) No 909/2014

text: . 33 See paragraph 1.3 above. 34

text: See

text: Articles 4(1)

text: (e) and 6(4) of

text: Regulation (EU) No 1024/2013

text: . 36 See

text: Article 64(1) of Directive 2013/36/EU

text: of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 on access to the activity of credit institutions and the prudential supervision of credit institutions and investment firms, amending Directive

text: and repealing Directives

text: and

text: (OJ L 176, 27.6.2013); see also paragraph 4.1 of Opinion

text: . 37 See

text: Article 4(1)

text: (52) of

text: Regulation (EU) No 575/2013

text: . 38 See

text: Article 16(2)

text: (e) of

text: Regulation (EU) No 1024/2013

text: . 39 See paragraph 3.5 of Opinion

text: , paragraph 2.12 of Opinion

text: and paragraph 4.3 of Opinion

text: . 40 See Article 27 of the Law on cybersecurity. 41 See also paragraph 4.6 of Opinion

text: Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive

text: and Directive

text: , available at https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/com-2018-94_en.

sprak: en

title: Opinion of the European Central Bank of 31 August 2018 on critical infrastructures, cybersecurity and covered bonds (CON/2018/39)

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 31 August 2018 on critical infrastructures, cybersecurity and covered bonds (

text: ) Introduction and legal basis

text: On 18 July 2018 the European Central Bank (ECB) received a request from the Ministry of Finance of the Slovak Republic (hereinafter the ‘Ministry of Finance’) for an opinion on a draft law amending the Law on resolving crisis situations in the financial market and on amendments to certain laws (hereinafter the ‘draft law’). The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union and the third, fifth and sixth indents of

text: Article 2(1) of Council Decision 98/415/EC

text: , as the draft law relates to Národná banka Slovenska (NBS), payment and settlement systems, rules applicable to financial institutions insofar as they materially influence the stability of financial institutions and markets and the ECB’s specific tasks concerning the prudential supervision of credit institutions pursuant to Article 127(6) of the Treaty. In accordance with the first sentence of Article 17.5 of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council has adopted this opinion.

text: 1. Purpose of the draft law

text: 1.1 The draft law amends seventeen laws. The majority of amendments it introduces relate to financial legislation in a variety of areas. 1.2 Amendments to Law on critical infrastructure 1.2.1 The draft law introduces amendments to the Law on critical infrastructure through the introduction of a new ‘finance’ sector in respect of critical infrastructures. The draft law proposes that this finance sector is divided into three sub-sectors: ‘banking’, ‘financial markets’ and ‘public finance management’. The banking and financial markets’ sub-sectors exclude activities and infrastructures operated by the Eurosystem, the European System of Central Banks (ESCB) and NBS, or that are related to the activities, powers and infrastructures of the Eurosystem, the ESCB, the ECB or NBS. 1.2.2 The draft law designates the Ministry of Finance as a competent authority in relation to critical infrastructure in the finance sector for the purposes of the Law on critical infrastructure. In the

text: performance of its duties, the Ministry of Finance is required to ask the opinion of NBS in situations where the Ministry of Finance carries out its tasks under the Law on critical infrastructure in respect of supervised entities in financial markets. 1.2.3 The draft law excludes from the scope of the Law on critical infrastructure information systems, infrastructures, competence, authority and information of NBS, the ESCB, the Eurosystem, the ECB, the European System of Financial Supervision and the Single Supervisory Mechanism (SSM) . In the context of this exclusion, the draft law refers to Council Regulation (EU) No 4 5 1024/2013 ,

text: Regulation (EU) No 468/2014

text: of the European Central Bank , Decision ECB/2014/29 of the European Central Bank , Law No 566/1992 on the National Bank of Slovakia,

text: Articles 127

text: to 138 and 282 of the Treaty, the Protocol on the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank (hereinafter the ‘Statute of the ESCB’) and

text: Regulation (EU) No 795/2014

text: of the European Central Bank . 1.3 Amendments to Law on cybersecurity 1.3.1 The draft law introduces amendments to the Law on cybersecurity to align it with the new scope of the Law on critical infrastructure as amended by the draft law. In particular, the list of providers of essential services in the banking sector is expanded to include the administrators and operators of networks and information systems which are elements of a critical infrastructure under the Law on critical infrastructure, or which are directly connected to such critical infrastructure, but with the exception of those networks and information systems specified in Article 2(2) of the Law on cybersecurity. 1.3.2 The draft law expressly retains the specific exclusions under the current Law on cybersecurity when extending the scope of operators of essential services in the banking sector. In particular, as provided for in

text: Article 2(2)

text: , the current Law on cybersecurity does not apply to the requirements related to network and information system security and cybersecurity incident reporting in the banking, finance or financial system sectors as specified, for example, in the Law on payment services . These include the standards and principles issued or adopted by the ECB, the ESCB, the Eurosystem or the European Supervisory Authorities , if their effect is at least equal to the

text: effect of obligations under the Law on cybersecurity, and also include the decisions, standards and principles issued or adopted by NBS, if their aim is to achieve a higher level of network and information system security than is achieved under the Law on cybersecurity. In addition, the current Law on cybersecurity does not apply to payment systems and securities clearing systems overseen or operated by the ECB or the Eurosystem pursuant to Articles 3.1 and 22 of the Statute of the ESCB or

text: Regulation (EU) No 795/2014

text: of the European Central Bank. 1.4 Amendments to Law on banks 1.4.1 The draft law amends the provisions of the Law on banks regarding the composition of the cover pool underlying covered bonds. In particular, it specifies that for the purpose of calculating the minimum 90% proportion of base assets and the maximum 10% proportion of supplementary 13 14 assets in the cover pool, liquid assets in the cover pool are not to be taken into account . 1.4.2 The draft law further clarifies that the consent of the covered bond programme administrator is not required when the covered bond issuer excludes from the cover pool (i) claims where the borrower is in default under

text: Article 178 of Regulation (EU) No 575/2013

text: , (ii) assets with a maturity date which exceeds 30 years and (iii) claims where the value of the immovable collateral has decreased below the principal amount of the loan. 1.4.3 The draft law amends the provisions of the Law on banks regarding the provision of information to the Register of Bank Loans and Guarantees maintained by NBS, for example by allowing public authorities to make available and provide to NBS any information and data from the public and non-public parts of the registers they maintain, without the consent of the person to which the information relates. 1.4.4 The draft law also amends provisions of the Law on banks related to the information that the Ministry of Finance and the Slovak tax authorities are entitled to receive from credit institutions. In particular, the data that credit institutions are required to submit to the Ministry of Finance from their accounting and statistical records are limited to certain pre-defined reports that are submitted to NBS under the current Law on banks. On the other hand, the Ministry of Finance and the Financial Directorate (the Slovak tax authority) are entitled to receive on an annual basis detailed information on accounts and transactions of legal persons and entrepreneurs for the purposes of their analytical work in the area of taxation. 1.4.5 The draft law extends the information-reporting duties of NBS with respect to Rada pre riešenie krízových situácií (the Resolution Board). In addition to information on corrective measures that is

text: currently required to be provided under Article 50 of the Law on banks, the draft law requires that NBS must inform the Resolution Board in cases where NBS adopts decisions on a measure to prevent crisis situations or receives notification from the board of a credit institution assessed by NBS that one or more of the conditions for making the ‘failing or likely to fail’ determination is met. 1.5 Amendments to Law on payment services The draft law makes several amendments to the Law on payment services . For example, it introduces an obligation for payment services providers to establish an alternative dispute resolution mechanism to resolve disputes between payment services providers and their consumer clients and obliges the operators of such alternative dispute resolution mechanisms to provide information to NBS about any breaches by payment services providers of their obligations. 1.6 Amendments to Law on resolution in the financial market and Law on insolvency and restructuring

text: to implement Union law provisions on hierarchy of creditors

text: The draft law amends the Law on resolution in the financial market and the Law on insolvency 18 19 and restructuring to implement the provisions of

text: Directive (EU) 2017/2399

text: on the hierarchy of creditors. The draft law provides that the claims of Fond ochrany vkladov (the Deposit Guarantee Fund) arising from resolution financing rank higher than (a) those arising from eligible deposits of natural persons and micro, small and medium-sized enterprises which exceed the coverage level of the Deposit Guarantee Fund, and (b) deposits of natural persons and micro, small and mediumsized enterprises which would have been considered eligible deposits if they had not been made through branches located in a non-EU Member State. In addition, the draft law provides that claims which are issued as permanent instruments without an obligation to pay back the principal, and which also allow for their write-down or conversion to Tier 1 instruments are to rank below subordinated claims.

text: 2. Preliminary comment

text: This opinion focuses on the provisions of the draft law relating to (a) the Law on critical infrastructure and the Law on cybersecurity and (b) the Law on banks.

text: 3. Law on critical infrastructure and Law on cybersecurity

text: 3.1 As previously noted , the ECB supports the aim of

text: Directive (EU) 2016/1148

text: to ensure a high common level of network and information security across the Union and to achieve a consistent approach in this field across business sectors and Member States. It is important to ensure that the

text: internal market is a safe place to do business and that all Member States have a certain minimum

text: level of preparedness for cybersecurity incidents.

text: 3.2 Impact of draft law on payment systems

text: 3.2.1 The ECB understands that the Law on critical infrastructure and the Law on cybersecurity, as

text: amended by the draft law, do not apply to payment systems operated or overseen by ESCB

text: central banks. The ECB welcomes this, as it should help to ensure that Slovak legislation on the

text: protection of critical infrastructures and on cybersecurity does not encroach on the competences of

text: the ECB, the Eurosystem and/or the ESCB, consistently with the principle of the primacy of Union

text: law and of central bank independence pursuant to Article 130 of the Treaty .

text: 3.2.2 In particular, the ECB understands that (a) the Slovak component of the TARGET2 payment

text: system, which is operated by NBS, (b) the Slovak and Interbank Payment System (SIPS), a

text: prominently important retail payment system operated by NBS and overseen by NBS pursuant to

text: the Revised Oversight Framework for Retail Payment Systems , and (c) the system operated by

text: First Data Slovakia, which is overseen by NBS pursuant to the Revised Oversight Framework for

text: Retail Payment Systems, would all be exempt from the application of both laws as amended by the

text: draft law, if the result achieved is the same or a higher level of network and information system

text: security than is achieved by compliance with the Law on cybersecurity. The TARGET2 payment

text: system has been identified, pursuant to Decision ECB/2014/35 of the European Central Bank as

text: a systematically important payment system and is overseen by the ECB as the competent authority

text: under

text: Regulation (EU) No 795/2014

text: 3.3 Impact of draft law on TARGET2-Securities and critical service providers

text: 3.3.1 The ECB understands that TARGET2-Securities (T2S) services would be exempt from the scope

text: of the Law on critical infrastructure and the Law on cybersecurity as amended by the draft law, on

text: the basis that pursuant to Article 6 of Guideline ECB/2012/13 of the European Central Bank and

text: Article 7 of the T2S Framework Agreement , T2S is operated by the Eurosystem. Furthermore, in line with the Governing Council’s decision in its Eurosystem oversight policy framework (revised version of July 2016) , T2S falls under the Eurosystem’s oversight competences under Articles 127(2) of the Treaty and Articles 3.1 and 22 of the Statute of the ESCB . 3.3.2 Similarly, the ECB understands that, in line with the Governing Council’s decision in its Eurosystem oversight policy framework referred to above, critical service providers that fall under Eurosystem oversight competences under Articles 127(2) of the Treaty and Articles 3.1 and 22 of the Statute of the ESCB would not be included in the scope of the Law on critical infrastructure and the Law on cybersecurity as amended by the draft law. 3.4 Impact of draft law on central securities depositories 3.4.1 NBS has been designated as a competent authority for authorisation and supervision of the central securities depositories (CSDs) as well as the authority responsible for the oversight of the securities settlement systems (SSSs) operated by the CSDs . Accordingly, NBS supervises the two CSDs in Slovakia – the Centrálny depozitár cenných papierov, a.s. (CDCP) and Národný centrálny depozitár cenných papierov, a.s. (NCDCP) – and oversees the SSSs operated by them. 3.4.2 Taking into account the cross-references in the draft law it is not fully clear whether the exclusions introduced by it would only apply to SSSs operated by either the CDCP or the NCDCP and overseen by NBS, or would also apply to the CDCP and the NCDCP themselves, on the basis that they are both supervised by NBS under

text: Regulation (EU) No 909/2014

text: . Consequently, it is not clear to what extent the Law on critical infrastructure and the Law on cybersecurity would apply to these two CSDs. In the interest of legal certainty, it may be useful to explicitly clarify in the draft law the extent to which these CSDs supervised by NBS fall within the scope of the draft law. 3.5 Impact of draft law and cybersecurity law on credit institutions supervised by ECB and NBS 3.5.1

text: Council Regulation (EU) No 1024/2013

text: confers tasks on the ECB concerning the prudential supervision of credit institutions with a view to contributing to their safety and soundness and in order to protect the stability of the financial system of the Union and each Member State. The ECB is responsible for the effective and consistent functioning of the SSM and exercises oversight over the SSM’s functioning, based on the distribution of responsibilities between the ECB and national competent authorities (NCAs), including NBS. In particular, the ECB carries out its task to authorise and to withdraw the authorisations of all credit institutions. For significant credit institutions the ECB also has the task, among others, to ensure compliance with the relevant Union law that imposes

text: prudential requirements on credit institutions, including the requirement to have in place robust governance arrangements, including sound risk management processes and internal control mechanisms . To this end, the ECB is given all supervisory powers to intervene in the activity of credit institutions that are necessary for the exercise of its functions . 3.5.2 The prudential supervision of credit institutions also covers topics related to cybersecurity and the protection of infrastructures relevant for the operation of credit institutions as part of the prudential supervision of operational risk, meaning the risk of loss resulting from inadequate or failed internal processes, people and systems or from external events . In this respect, the ECB has the power, among others, to restrict or limit the business, operations or network of an institution or to request the divestment of activities that pose excessive risks to the soundness of an institution . Since the assessment of the adequacy of the internal governance arrangements of credit institutions is one of the core competences of prudential supervisors, the requirements under the draft law should not 39, interfere with the tasks they carry out . 3.5.3 Under the current Law on cybersecurity, Národný bezpečnostný úrad (the National Security Authority) has a wide range of powers to address a serious cybersecurity incident or a threat thereof, including issuing an alert or warning of cybersecurity incidents, imposing an obligation to deal with a cybersecurity incident, imposing an obligation to take reactive measures, and requiring draft measures and their execution to prevent further continuation, spread and recurrences of a serious cybersecurity incident . 3.5.4 Under the Law on critical infrastructure, as amended by the draft law, the Ministry of Finance has powers to impose administrative sanctions of up to EUR 200,000 where the operator of an element of a critical infrastructure does not comply with its obligations under the Law on critical infrastructures. 3.5.5 In the light of the above, the ECB suggests clarifying that the scope of the Law on critical infrastructure and of the Law on cybersecurity and any powers granted to the competent authorities thereunder are without prejudice to the tasks and powers of the ECB and NBS under

text: Council Regulation (EU) No 1024/2013

text: and applicable Slovak law . 3.5.6 Finally, the ECB welcomes the requirement that the authority fulfilling the tasks of the computer security incident response team (CSIRT) unit under the Law on cybersecurity and the Ministry of Finance under the Law on critical infrastructure must consult NBS in a case where the operator of the essential service is a credit institution supervised by the NBS. The ECB suggests that it should also be clarified that, in the same way, the ECB is consulted where the competent authorities under

text: the Law on cybersecurity or the Law on critical infrastructure take measures affecting significant credit institutions directly supervised by the ECB.

text: 4. Law on banks

text: 4.1 Amendments to covered bond framework 4.1.1 On 12 March 2018 the European Commission published a legislative proposal for a Union framework on covered bonds . The Slovak authorities are invited to take the proposal into account in the Slovak legislative process, as appropriate. 4.1.2 The ECB supports the provisions on the composition of the cover pool, under which base assets must form a minimum share and supplementary assets may only represent a maximum share of the cover pool. Those limitations are important for the regulation of the composition of the cover pool in order to ensure its homogeneity and to facilitate investors’ ability to conduct due diligence. 4.1.3 The ECB recommends that prior to the adoption of the draft law the Slovak authorities analyse the possible impact of the exclusion of the liquidity buffer from the calculation of the minimum limits on base assets and maximum limits on supplementary assets. The ECB emphasises the importance of homogeneity in the cover pool, in particular to ensure sufficient representation of base assets.

text: This opinion will be published on the ECB’s website.

text: Done at Frankfurt am Main, 31 August 2018.

text: [signed]

text: The President of the ECB

text: Mario DRAGHI