text: SLUTRAPPORT OM RIKTLINJER OM ÄNDRING AV RIKTLINJERNA

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015

text: om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven

text: och

text: samt förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: och om upphävande av direktiv

text: (EUT L 337, 23.12.2015, s. 35).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG av den 16 september 2009

text: om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet, om ändring av direktiven

text: och

text: och om upphävande av direktiv

text: (EUT L 267, 10.10.2009, s. 7).

publisher: Europeiska bankmyndigheten

sprak: sv

serie: gl

type: stycke

text: Riktlinjer om ändring av riktlinjerna EBA/2019/04 för hantering av IKT-risker och säkerhetsrisker 1. Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

type: rubrik

text: Riktlinjernas status

text: 1. Detta dokument innehåller riktlinjer som har utfärdats enligt

text: artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: . I enlighet med

text: artikel 16.3 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: ska de behöriga myndigheterna och finansinstituten med alla tillgängliga medel söka följa riktlinjerna.

text: 2. Av riktlinjerna framgår EBA:s syn på lämplig tillsynspraxis inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn och på hur unionslagstiftningen ska tillämpas inom ett särskilt område. Behöriga myndigheter enligt definitionen i

text: artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: som berörs av riktlinjerna ska följa dem genom att på lämpligt sätt införliva dem i sin praxis (till exempel genom att ändra sina rättsliga ramar eller tillsynsrutiner), även när riktlinjerna i första hand riktas till institut.

text: Rapporteringskrav

text: 3. Enligt

text: ska de behöriga myndigheterna meddela EBA att de följer eller tänker följa dessa riktlinjer, eller i annat fall, senast den 20.05.2025, ange skälen till att de inte gör det. Om någon sådan anmälan inte inkommer inom denna tidsfrist kommer EBA att anse att de behöriga myndigheterna inte följer riktlinjerna. Anmälningar ska lämnas på det formulär som tillhandahålls på EBA:s webbplats med hänvisningen ”

text: ”. Anmälningar ska lämnas in av personer som har befogenhet att rapportera om hur reglerna efterlevs på de behöriga myndigheternas vägnar. Eventuella förändringar av efterlevnadsstatus måste också rapporteras till EBA.

text: 4. Anmälningarna kommer att offentliggöras på EBA:s webbplats i enlighet med

text: artikel 16.3

text: 2. Målgrupp

text: 5. Dessa riktlinjer är avsedda för behöriga myndigheter enligt definitionen i

text: artikel 4.2

text: vii i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: och för finansinstitut enligt definitionen i

text: artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: artikel 1.1 i direktiv (EU) 2015/2366

text: 3. Genomförande

text: Tillämpningsdatum

text: 6. Dessa riktlinjer börjar gälla senast den 20.05.2025.

text: 4. Ändringar

text: 7. Riktlinjerna

text: ska ändras på följande sätt:

text: 8. Syftet, som anges i punkterna 5 och 6, ersätts med följande: ”Dessa riktlinjer härrör från mandatet att utfärda riktlinjer enligt

text: artikel 95.3 i direktiv (EU) 2015/2366

text: och omfattar aspekter av hanteringen av relationer med betalningsanvändare.” Dessa riktlinjer kompletterar riskhanteringsåtgärderna enligt förordningen om digital operativ motståndskraft för finanssektorn (DORA-förordningen) och de tillhörande tekniska tillsynsstandarder som betaltjänstleverantörer som avses i punkt 5 ovan måste följa, i enlighet med artikel 95.1 i andra betaltjänstdirektivet, för att hantera operativa risker och säkerhetsrisker i samband med de betaltjänster som de tillhandahåller.

text: 9. Det tillämpningsområde som anges i punkterna 7 och 8 utgår. ”Dessa riktlinjer anger kraven för att fastställa, genomföra och kontrollera de säkerhetsåtgärder som betaltjänstleverantörer måste vidta i enlighet med

text: artikel 95.1 i direktiv (EU) nr 2015/2366

text: för att hantera de operativa riskerna och säkerhetsriskerna förknippade med betaltjänsterna de erbjuder.”

text: 10. De mottagare som anges i punkt 9 ersätts med följande: ”Dessa riktlinjer är avsedda för behöriga myndigheter enligt definitionen i

text: artikel 4.2

text: vii i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: och till finansinstitut enligt definitionen i

text: , det vill säga betaltjänstleverantörer enligt definitionen i artikel 1.1

text: a

text: b

text: och

text: d

text: i direktiv (EU) 2015/2366, inbegripet fysiska eller juridiska personer som omfattas av ett undantag enligt artikel

text: eller

text: i direktiv (EU) 2015/2366 och juridiska personer som är undantagna enligt

text: artikel 9 i direktiv 2009/110/EG

text: 11. De definitioner som anges i punkt 10 utgår.

text: 12. Punkterna 1–91, som motsvarar avsnitten 3.1–3.7, utgår.

type: vagledning

utgivare: eba


text: RIKTLINJER OM ADC-EXPONERINGAR MOT BOSTADSFASTIGHET

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

title: Riktlinjer om ADC-exponeringar mot bostadsfastighet enligt artikel 126a i förordning (EU) nr 575/2013

text: 27 juni 2025

text: (EU) nr 575/2013

text: 1. Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: Riktlinjernas status

text: 1. Detta dokument innehåller riktlinjer som har utfärdats enligt

text: artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: . I enlighet med

text: artikel 16.3 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: ska de behöriga myndigheterna och finansinstituten med alla tillgängliga medel följa riktlinjerna.

text: 2. Av riktlinjerna framgår EBA:s syn på lämplig tillsynspraxis inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn och på hur unionslagstiftningen ska tillämpas inom ett särskilt område. Behöriga myndigheter enligt definitionen i

text: artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: som berörs av dessa riktlinjer bör följa dem genom att på lämpligt sätt införliva dem i sin praxis (till exempel genom att ändra sina rättsliga ramar eller tillsynsrutiner), även när riktlinjerna i första hand riktas till institut.

text: Rapporteringskrav

text: 3. Enligt

text: ska de behöriga myndigheterna senast den 04.11.2025 anmäla till EBA om de följer eller avser att följa dessa riktlinjer, alternativt ange skälen till att de inte gör det. Om någon sådan anmälan inte inkommer inom denna tidsfrist kommer EBA att anse att de behöriga myndigheterna inte följer riktlinjerna. Anmälningar ska lämnas på det formulär som tillhandahålls på EBA:s webbplats med hänvisningen ”

text: ”. Anmälningar ska lämnas in av personer som har befogenhet att rapportera om hur reglerna efterlevs på de behöriga myndigheternas vägnar. Eventuella förändringar av efterlevnadsstatus måste också rapporteras till EBA.

text: 4. Anmälningarna kommer att offentliggöras på EBA:s webbplats i enlighet med

text: 2. Syfte, tillämpningsområde och definitioner

text: Syfte

text: 5. I dessa riktlinjer specificeras, i enlighet med

text: artikel 126

text: a.3 i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: (kapitalkravsförordningen), termerna betydande kontant deposition, finansiering som säkerställs på ett likvärdigt sätt, gäldenären bidrar med ett lämpligt belopp av eget kapital och betydande del av de totala avtalen, med beaktande av särdragen hos institutens utlåning till allmännyttiga bostäder eller icke-vinstdrivande enheter i hela unionen som regleras i lag och existerar för sociala ändamål och för att erbjuda hyresgäster långsiktigt boende, i den mening som avses i

text: artikel 126

text: a.2 i den förordningen.

text: Tillämpningsområde

text: 6. Dessa riktlinjer gäller i enlighet med det tillämpningsområde som anges i

text: artikel 126

text: a i kapitalkravsförordningen.

text: Målgrupp

text: 7. Dessa riktlinjer riktar sig till behöriga myndigheter enligt definitionen i artikel 4.2 i i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: Definitioner

text: 8. Om inte annat anges har de termer som används och definieras i kapitalkravsförordningen samma betydelse i riktlinjerna.

text: 3. Genomförande

text: Tillämpningsdatum

text: 9. Dessa riktlinjer gäller från och med den 04.11.2025.

text: 4. Rättsligt bindande avtal

text: Betydande kontant deposition

text: 10. Vid tillämpning av

text: artikel 126

text: a.2 a i kapitalkravsförordningen bör den kontanta deposition som görs för ett rättsligt bindande avtal före försäljning anses vara betydande om följande kvot är lika med eller högre än 10 procent: 𝐶𝐶𝐶𝐶 𝑆𝑆𝑆𝑆 där - CD är den kontanta deposition som görs av köparen och som är föremål för förverkande om avtalet före försäljning sägs upp, - SP är det försäljningspris som anges i avtalet före försäljning.

text: 11. Vid tillämpning av

text: artikel 126

text: a.2 a i kapitalkravsförordningen bör den kontanta deposition som görs för ett rättsligt bindande avtal före uthyrning anses vara betydande om följande kvotär lika med eller högre än 300 procent: 𝐶𝐶𝐶𝐶 𝑀𝑀𝑀𝑀 där - CD är den kontanta deposition som betalas av hyresgästen och som är föremål för förverkande om avtalet före uthyrning sägs upp, - MR är den månatliga hyran enligt vad som anges i avtalet före uthyrning.

text: Finansiering som säkerställs på ett likvärdigt sätt

text: 12. Vid tillämpning av

text: artikel 126

text: a.2 a i kapitalkravsförordningen bör finansieringen anses vara säkerställd på ett sätt som motsvarar kontanta depositioner som är föremål för förverkande om samtliga följande villkor är uppfyllda: a. Köparen eller hyresgästen har gjort delbetalningar eller har överfört kontanta medel till ett separat konto. b. De avbetalningar eller separerade kontanta medel som avses i led a är föremål för förverkande om avtalet före försäljning eller före uthyrning sägs upp. c. De delbetalningar eller separerade kontanta medel som avses i led a är betydande enligt de andelar som avses i punkterna 10 och 11 i dessa riktlinjer, för avtal före försäljning respektive före uthyrning.

text: Betydande del av de totala avtalen

text: 13. Vid tillämpning av

text: artikel 126

text: a.2 a i kapitalkravsförordningen bör de rättsligt bindande avtalen före försäljning och försäljningsavtalen och de rättsligt bindande avtalen före uthyrning och hyresavtalen anses utgöra en betydande del av de totala avtalen om de motsvarar en procentandel som är lika med eller högre än 50 procent av de totala avtalen. Denna procentandel bör beräknas i enlighet med punkterna 14–16 i dessa riktlinjer.

text: 14. För avtal före försäljning och försäljningsavtal bör den procentandel som avses i punkt 13 beräknas enligt följande: a. I täljaren, summan av försäljningspriserna enligt vad som anges i följande avtal som avser bostadsfastigheten: i. Rättsligt bindande avtal före försäljning med betydande kontant deposition eller finansiering som säkerställs på ett likvärdigt sätt i enlighet med punkterna 10 och 12 i dessa riktlinjer och ii. de rättsligt bindande försäljningsavtalen. b. I nämnaren, det totala beloppet för kreditfaciliteten, inklusive det utnyttjade beloppet och det outnyttjade beloppet, som institutet beviljat gäldenären för att finansiera ADC-projektet avseende bostadsfastigheten.

text: 15. Om ADC-projektet avseende bostadsfastigheten finansieras genom ett syndikerat lån eller flera lån bör institutet i nämnaren i punkt 14.b beakta summan av alla lån och kreditfaciliteter som tillhandahålls av alla institut för att finansiera ADC-projektet. Vid beräkningen av den andel som avses i punkt 14 ska nämnaren, om en enda kreditfacilitet finansierar en fastighet som delvis är avsedd för försäljning och delvis för uthyrning, endast återspegla den andel av kreditfaciliteten som finansierar det uppförande som är avsett för försäljning.

text: 16. För avtal före uthyrning och hyresavtal bör den procentandel som avses i punkt 13 beräknas enligt följande: a. I täljaren, summan av i. antalet rättsligt bindande avtal före uthyrning med betydande kontant deposition eller finansiering som säkerställs på ett likvärdigt sätt i enlighet med punkterna 11 och 12 i dessa riktlinjer och ii. antalet rättsligt bindande hyresavtal. b. I nämnaren, det totala antalet enheter som ingår i ADC-projektet avseende bostadsfastigheten.

text: 17. Om fastigheten delvis är avsedd för försäljning och delvis för uthyrning ska institutet beräkna separata andelar i enlighet med punkterna 14 och 15 för avtal före försäljning och försäljningsavtal och i enlighet med punkt 16 för avtal före uthyrning och hyresavtal. Andelen totala kontrakt bör anses vara betydande om var och en av de två andelarna motsvarar den minimiandel som anges i punkt 13 i dessa riktlinjer.

text: 18. Om fastigheten delvis är avsedd för försäljning och delvis för uthyrning och om institutet beviljar separata faciliteter för försäljningsdelen respektive uthyrningsdelen, kan preferensriskvikten för ADC tillämpas på facilitetsnivå förutsatt att det kan säkerställas att återbetalningen av försäljningsfaciliteten (respektive uthyrningsfaciliteten) endast baseras på bostadsenheternas försäljning (respektive uthyrning). För detta ändamål ska institutet beräkna två separata andelar på facilitetsnivå för bedömningen av en betydande del av de totala avtalen.

text: 5. Gäldenären bidrar med ett lämpligt belopp av eget kapital

text: 19. Beloppet av eget kapital som gäldenären bidrar med till bostadsfastighetens värde efter färdigställandet bör anses vara lämpligt för tillämpningen av

text: artikel 126

text: a.2 b i kapitalkravsförordningen, om beloppet av det egna kapital som gäldenären bidrar med i förhållande till bostadsfastighetens värde efter färdigställandet är lika med eller högre än 25 procent.

text: 20. Vid tillämpningen av punkt 19 i dessa riktlinjer anses endast de investeringar i den fasta egendomen som gäldenären har gjort utgöra eget kapital som gäldenären har bidragit med när de, i förekommande fall, endast medför en residualfordran för gäldenären på fastigheten, antingen i form av egen användning av fastigheten eller genom de kassaflöden som genereras genom försäljning eller uthyrning av fastigheten, som i synnerhet är efterställd alla fordringar som institutet kan ha på grund av den finansiering som tillhandahållits, och när de är investeringar i form av något av eller en kombination av följande: a. Kontanta medel som investerats i projektet och som separerats från gäldenärens andra tillgångar, tillgängliga för att täcka den beräknade kostnaden för projektet, mätt i valutan för gäldenärens finansiering och vid tidpunkten för beräkningen av kapitalkraven. b. Subventioner och bidrag som redan har investerats för att täcka de uppkomna kostnaderna för projektet eller separerats från gäldenärens övriga tillgångar och som finns tillgängliga för att täcka den beräknade kostnaden för projektet, mätt i valutan för gäldenärens finansiering och vid tidpunkten för beräkningen av kapitalkraven. c. Icke intecknade säljbara tillgångar som är direkt kopplade till projektet och som är tillgängliga för att täcka de beräknade kostnaderna för projektet bör mätas i valutan för gäldenärens finansiering och värderas till marknadsvärdet för dessa tillgångar vid tidpunkten för beräkningen av kapitalkraven. Dessa tillgångar bör lätt kunna säljas eller handlas på marknaden. Dessa tillgångar bör enligt avtal vara uppbundna att användas för att betala utgifter för utveckling eller uppförande som är kopplade till projektet och bör vara fria från alla rättsliga anspråk, panträtter och begränsningar. d. Kostnader för utveckling eller uppförande, som har betalats ut direkt av gäldenären i direkt samband med projektet, mätt i valutan för gäldenärens finansiering och vid tidpunkten för beräkningen av kapitalkraven. e. Mark eller förbättringar som har betalats ut direkt av eller redan ägs av gäldenären, i direkt samband med projektet, mätt i valutan för gäldenärens finansiering och till marknadsvärdet vid den tidpunkt då gäldenären bidrar till projektet.

text: 21. Eget kapital som gäldenären bidrar med är det totala investeringsbelopp som är kvalificerat enligt punkt 20 och som gäldenären redan har bidragit med, med avdrag av eventuella merkostnader som för närvarande förväntas för färdigställandet av den fasta egendomen. Merkostnaderna kvantifieras med skillnaden, om den är positiv, mellan de totala kostnaderna för att fullborda den fasta egendomen, både redan uppkomna och fortfarande förväntade kostnader, och fastighetens värde vid slutförandet, mätt i enlighet med artikel 229.1 i kapitalkravsförordningen, det vill säga som om den fasta egendomen redan var färdigställd, med beaktande av lånets löptid och möjligheten att det nuvarande marknadsvärdet för sådan färdigställd egendom skulle vara betydligt högre än det värde som skulle vara hållbart under lånets löptid. I denna definition avses med merkostnader det belopp med vilket de totala kostnaderna för färdigställandet av den fasta egendomen överstiger egendomens värde vid färdigställandet, och inte det belopp med vilket kostnaderna överstiger de beräknade ursprungliga kostnaderna.

text: 6. Beaktande av särdragen hos utlåning till allmännyttiga bostäder eller ickevinstdrivande enheter

text: 22. ADC-exponeringar mot allmännyttiga bostäder eller icke-vinstdrivande enheter i hela unionen som regleras i lag och som existerar för sociala ändamål och för att erbjuda hyresgäster långsiktigt boende bör omfattas av den behandling som avses i punkt 23 och 24 om båda de följande villkoren är uppfyllda: a. Fastigheten är uteslutande avsedd för uthyrning. b. Den egendom som finansieras omfattas av ett regelverk som anger villkoren för att vara berättigad till subventionerat/allmännyttigt boende, inbegripet kriterier för sökande gällande deras inkomst, deras familjestorlek, deras uppehållstillstånd och krav för fastighetens uppförande, inbegripet storleken på varje bostadsenhet eller huruvida den är tillgänglighetsanpassad.

text: 23. För de ADC-exponeringar som nämns i punkt 22 bör kravet på en betydande del av de totala avtalen, i enlighet med

text: artikel 126

text: a.2 a i kapitalkravsförordningen, anses vara uppfyllt om antalet sökande till det aktuella projektet och för varje typ av subventionerade bostadsenheter i projektet överstiger antalet subventionerade bostadsenheter som är tillgängliga för uthyrning. Om antalet sökande inte är tillgängligt för ett visst projekt, men finns tillgängligt på kommunal nivå, kan jämförelsen mellan antalet sökande för varje typ av subventionerade bostäder och antalet subventionerade bostäder som är tillgängliga för uthyrning göras på kommunal nivå.

text: 24. För de ADC-exponeringar som avses i punkt 22 bör, vid tillämpning av

text: artikel 126

text: a.2 b i kapitalkravsförordningen, det lämpliga beloppet av eget kapital som gäldenären bidrar med fastställas i enlighet med kraven i punkterna 19–21 i dessa riktlinjer, med följande justering: a. [Sänkning av tröskelvärdet för eget kapital]: kvoten mellan beloppet av det egna kapital som gäldenären har bidragit med och bostadsfastighetens värde vid färdigställande som avses i punkt 19 bör vara lika med eller högre än 20 procent. b. [Tillåtna subventioner och bidrag som har anslagits till gäldenären]: De subventioner och bidrag som avses i punkt 20b inkluderar även de subventioner och bidrag som har anslagits till gäldenären för att täcka de uppkomna kostnaderna för projektet, inbegripet subventioner som har anslagits i form av medel från statsstödda oprioriterade lån utan säkerhet med förmånliga räntor, mätt i valutan för gäldenärens finansiering och vid tidpunkten för beräkningen av kapitalkraven.


text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2010/1093/oj).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s.338, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2013/36/oj). I EBA:s riktlinjer för hantering av ESG-risker anges minimistandarder och referensmetoder för identiﬁering, mätning, hantering och övervakning av ESG-risker. I riktlinjerna speciﬁceras särskilt innehållet i de planer som ska utarbetas i enlighet med artikel 76.2 i kapitalkravsdirektivet. EBA:s riktlinjer för hantering av risker avseende miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (ESG-risker) (

text: ). EBA:s riktlinjer för institutens stresstestning (

text: ) innehåller gemensamma organisatoriska förväntningar, metoder och processer för instituts utförande av stresstestning och speciﬁcerar hur de bör beaktas för kapitaltäckningsoch riskhanteringsändamål.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2013/575/oj).

text: EBA:s riktlinjer för intern styrning enligt direktiv

text: SBTi är ett globalt partnerskap (mellan CDP, FN:s Global Compact-initiativ, WRI och WWF) som hjälper företag och ﬁnansinstitut att fastställa mål för minskade utsläpp av växthusgaser som är anpassade till Parisavtalets mål (att begränsa uppvärmningen till långt under 2 °C och att sträva efter 1,5 °C). NZBA är ett branschlett initiativ sammankallat av FN som lanserades 2021 inom ramen för Glasgow Financial Alliance for Net Zero (GFANZ), som ger bankerna en gemensam ram för att anpassa sina portföljer till nettonollutsläpp senast 2050 genom antagandet av sektorsspeciﬁka mål.

text: FN:s specialiserade organ omfattar Unep, FAO (FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation), GBO (Global Biodiversity Outlook), som är mångfaldskonventionens ﬂaggskeppsram för att spåra globala framsteg i fråga om biologisk mångfald, och andra organ som är relevanta för miljöövervakning och miljöpolitik. Europeiska miljöbyrån är ett EU-organ som erbjuder en ram för miljöinformation och miljöpolitiskt stöd. WRI är ett forskningsinstitut som utvecklar ramar för hållbar resursförvaltning och klimatåtgärder.

title: Riktlinjer för miljöscenarioanalys För att testa instituts motståndskraft mot miljöriskfaktorers negativa eﬀekter

text: 4 november 2025

text: Riktlinjer för miljöscenarioanalys

text: För att testa instituts motståndskraft mot miljöriskfaktorers negativa eﬀekter

text: 1. Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: 1.1. Riktlinjernas status

text: 1. Detta dokument innehåller riktlinjer som har utfärdats enligt

text: artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: . I enlighet med

text: artikel 16.3 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: ska de behöriga myndigheterna och ﬁnansinstituten med alla tillgängliga medel söka följa dessa riktlinjer.

text: 2. Av riktlinjerna framgår Europeiska bankmyndighetens (EBA) syn på lämplig tillsynspraxis inom det europeiska systemet för ﬁnansiell tillsyn och på hur unionslagstiftningen bör tillämpas inom ett särskilt område. Behöriga myndigheter enligt deﬁnitionen i

text: artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: som berörs av dessa riktlinjer bör följa dem genom att på lämpligt sätt införliva dem i sin praxis (till exempel genom att ändra sin rättsliga ram eller sina tillsynsförfaranden), även i de fall där riktlinjerna främst riktar sig till institut.

text: 1.2. Rapporteringskrav

text: 3. Enligt

text: måste de behöriga myndigheterna meddela EBA om de följer eller har för avsikt att följa dessa riktlinjer, alternativt ange skälen till att de inte gör det senast den 16.03.2026. Om någon sådan anmälan inte inkommer inom denna tidsfrist kommer EBA att anse att de behöriga myndigheterna inte följer riktlinjerna. Anmälningar ska lämnas in via det formulär som tillhandahålls på EBA:s webbplats, med hänvisningen ”

text: ”. Anmälningar bör lämnas in av personer som på sina behöriga myndigheters vägnar har befogenhet att rapportera om hur riktlinjerna tillämpas. Alla förändringar i graden av efterlevnad ska också rapporteras till EBA.

text: 4. Anmälningarna kommer att oﬀentliggöras på EBA:s webbplats i enlighet med

text: artikel 16.3

text: 2. Syfte, tillämpningsområde och definitioner

text: 2.1. Syfte och tillämpningsområde

text: 5. I dessa riktlinjer anges kriterierna för att fastställa de scenarier som institut bör använda för att testa sin motståndskraft mot långsiktiga negativa eﬀekter av miljöfaktorer, särskilt klimatrelaterade faktorer, i enlighet med

text: artikel 87

text: a.3 och 87a.5 d i direktiv

text: 6. I dessa riktlinjer anges det också hur klimatrelaterade riskfaktorer bör integreras i ett stresstest och det fastställs kriterier för scenarioanalys som kan användas för att testa ett instituts motståndskraft mot kortsiktiga negativa eﬀekter av miljöfaktorer.

text: 7. Dessa riktlinjer kompletterar EBA:s riktlinjer för hantering av risker avseende miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (ESG-risker) (

text: ) med avseende på scenarioanalys. Dessa riktlinjer kompletterar också EBA:s riktlinjer för institutens stresstestning (

text: 8. Dessa riktlinjer innehåller dessutom ytterligare uppgifter om hur institut som har fått tillstånd från sin behöriga myndighet att använda internmetoden för beräkning av kapitalbaskraven för en del av eller alla sina kreditriskexponeringar, bör deﬁniera och använda stresstestscenarier som omfattar drivkrafter för miljörisker, särskilt drivkrafter för fysisk risk och omställningsrisk till följd av klimatförändringar, som en del av sina program för kreditriskstresstest i syfte att uppfylla kraven i

text: artikel 177.2

text: a i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: 9. Riktlinjernas tillämpningsområde är inriktat på miljörisker med prioritet för klimatet i enlighet med mandatet. En framtida översyn av dessa riktlinjer kan införliva samhällsansvars- och bolagsstyrningsfaktorer, förutsatt att metoderna på dessa områden tillåter detta.

text: 10. Institut och behöriga myndigheter bör tillämpa dessa riktlinjer i enlighet med den tillämpningsnivå som fastställs i

text: artikel 109 i direktiv 2013/36/EU

text: 2.2. Målgrupp

text: 11. Dessa riktlinjer riktar sig till behöriga myndigheter enligt deﬁnitionen i

text: artikel 4.2

text: i) i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: och till ﬁnansinstitut enligt deﬁnitionen i

text: artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: som också är institut i enlighet med

text: artikel 4.1

text: .3 i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: 2.3. Deﬁnitioner

text: 12. Om inget annat anges har de termer som används och deﬁnieras i direktiv

text: , förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , EBA:s riktlinjer för institutens stresstestning (

text: ) samt EBA:s riktlinjer för hantering av risker avseende miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (ESG-risker) (

text: ) samma innebörd i dessa riktlinjer.

text: 3. Genomförande

text: 3.1. Tillämpningsdatum

text: 13. Dessa riktlinjer gäller från och med den 1 januari 2027.

text: 4. Syfte, styrning och proportionalitet med avseende på miljöscenarioanalys

text: 4.1. Syfte

text: 14. Instituten bör utarbeta framåtblickande metoder och utföra scenarioanalys för att hantera miljörisker och ta fram underlag för strategiska beslut. Närmare bestämt gäller följande: a. Instituten bör utföra scenarioanalys för att identiﬁera aﬀärsrisker och aﬀärsmöjligheter, bedöma sina portföljers sårbarhet för fysiska risker och omställningsrisker samt testa sin motståndskraft mot potentiella negativa eﬀekter av miljöfaktorer, med början i klimatförändringar. b. Instituten bör utföra scenarioanalys för att stödja utarbetandet av sin strategi och sin process för omställningsplanering i enlighet med EBA:s riktlinjer för hantering av ESGriskersamt pröva sin aﬀärsmodells motståndskraft mot miljöfaktorer, även på lång sikt. c. Instituten kan också utföra scenarioanalys för att öka medvetenheten om miljörisker och stödja införlivandet av dem i sin företagskultur.

text: 15. När ett institut utför scenarioanalys bör det säkerställa tydlighet gällande analysens syfte och begränsningar samt förväntningar på analysen.

text: 16. Redan från början bör instituten på ett trovärdigt och sammanhängande sätt beskriva sin bild av den mest sannolika utvecklingen för den aﬀärsmiljö där de är verksamma. Denna beskrivning bör ligga till grund för institutens referensscenario i enlighet med avsnitt 4.2. Den bör godkännas av den högsta ledningen och användas konsekvent (dvs. med beaktande av samma beskrivning) i hela organisationen.

text: 17. Instituten bör utarbeta och genomföra scenarioanalys gradvis, i syfte att införliva den i hela sin förvaltningsram (dvs. strategi, styrning, riskhantering och verksamhet). När ett institut utför scenarioanalys för att testa motståndskraften mot potentiella negativa eﬀekter av miljöfaktorer bör det överväga följande två kompletterande verktyg i enlighet med avsnitt 5: a. Ett stresstest som kan hjälpa instituten att bedöma sin ﬁnansiella motståndskraft (både gällande kapital och likviditet) mot miljöchocker på kort sikt. b. En motståndskraftsanalys som kan hjälpa instituten att bedöma och vid behov anpassa sin aﬀärsmodell för att säkerställa dess motståndskraft mot miljöförändringar på medellång till lång sikt.

text: 4.2. Styrning

text: 18. När instituten utarbetar och genomför miljöscenarioanalys bör de tillämpa styrformer i enlighet med EBA:s riktlinjer för intern styrning och EBA:s riktlinjer för hantering av ESGrisker. Instituten bör inrätta en process för att säkerställa att den beskrivning och de scenarier som används inom deras aﬀärsområden är robusta och se till att dessa beskrivningar och scenarier regelbundet granskas, särskilt i händelse av betydande förändringar i aﬀärsmiljön.

text: 19. Instituten bör utarbeta en tvärfunktionell metod för att öka enhetligheten i de antaganden och skattningar som görs inom olika aﬀärsfunktioner samt för att säkerställa att resultaten av scenarioanalyserna är relevanta och kan användas inom ramen för beﬁntliga processer. Ett sådant samarbete mellan ﬂera avdelningar bör säkerställa att sakkunskap och insikter från olika funktioner bidrar till en heltäckande och robust ram för scenarioanalys. Instituten bör motivera och dokumentera sina scenarioanalyser, inbegripet scenario- och modelleringsval, gjorda antaganden, proxyvariabler som använts för att hantera dataluckor, faktorer som inbegripits eller uteslutits, samt de viktigaste resultaten och de slutsatser som dragits.

text: 4.3. Proportionalitet

text: 20. Instituten bör fokusera sina scenarioanalyser på väsentliga miljörisker. För att utföra sin väsentlighetsbedömning bör instituten hänvisa till riktlinjerna om hantering av ESG-risker.

text: 21. Scenarioanalysens tekniska nivå, omfattning och frekvens bör stå i proportion till miljöriskernas väsentlighet, det aktuella läget när det gäller utarbetande och mognad i fråga om tillgängliga metoder och praxis, institutens interna kapacitet (med beaktande av deras storlek och aﬀärsmodell samt verksamhetens komplexitet) samt de förväntade fördelarna med analysen. Om en detaljerad kvantitativ metod inte står i proportion till ett instituts kapacitet eller förväntade fördelar kan institutet överväga en förenklad metod. I detta avseende, och när det är motiverat med hänsyn till riskernas väsentlighet gäller följande: d. Små och icke-komplexa institut kan förlita sig på en huvudsakligen kvalitativ metod för scenarioanalys på både kort och lång sikt. e. Andra institut än stora institut samt små och icke-komplexa institut kan använda känslighetsanalys för att testa sin kortsiktiga ﬁnansiella motståndskraft mot negativa miljöfaktorer. För den långsiktiga motståndskraftsanalysen kan de främst förlita sig på en kvalitativ metod. f. För stora institut kan en förenklad metod övervägas i samband med motståndskraftsanalys på medellång till lång sikt och miljörisker som inte är klimatrisker, där känslighetsanalys kan fungera som ett första steg. I takt med att deras förståelse för och förmåga att hantera miljörisker ökar förväntas de gradvis integrera mer soﬁstikerade kvantitativa metoder.

text: 5. Utarbetande av miljöscenarioanalys

text: 5.1. Överföringskanaler

text: 22. Genom observation och bedömning bör instituten identiﬁera de mest relevanta överföringskanalerna genom vilka miljörisker kan påverka deras exponeringar. För att göra detta bör de använda sig av en strukturerad, väldokumenterad och regelbundet omprövad process.

text: 23. Instituten bör identiﬁera tillförlitliga datakällor, tillämpa transparenta metoder och tydligt formulerade antaganden. I enlighet med avsnitt 4.2 i riktlinjerna för hantering av ESG-risker bör instituten samla in nödvändiga uppgifter på grundval av sin väsentlighetsbedömning.

text: 24. För att identiﬁera miljörelaterade överföringskanaler bör instituten identiﬁera relevanta riskfaktorer genom att beakta både omställningsrisker och fysiska risker. En icke uttömmande förteckning över potentiella överföringskanaler, både på mikro- och makronivå, ﬁnns i bilagan.

text: 25. Instituten bör bedöma i vilken utsträckning deras motparter indirekt kan exponeras för miljörisker genom institutens värdekedja eller genom potentiella spridningseﬀekter på den lokala ekonomin, med utgångspunkt i de största eller mest koncentrerade motparterna. Om sådana indirekta eﬀekter bedöms som väsentliga bör instituten överväga att återspegla dem i de relevanta överföringskanalerna.

text: 26. Beroende på analysens tidshorisont bör instituten beakta potentiella faktorer som reducerar eller ökar risker. Dessa kan inbegripa a. privat och oﬀentligt försäkringsskydd, med beaktande av beﬁntliga och potentiella framtida luckor i försäkringsskyddet, b. motparternas pågående insatser och framåtblickande strategier för begränsning av och/eller anpassning till klimatförändringar (t.ex. omställningsplaner om sådana ﬁnns), inbegripet risker som härrör från ett potentiellt misslyckande eller dröjsmål med att eﬀektivt genomföra en sådan omställning/anpassning, c. relevanta lokala eller statliga anpassningsåtgärder, samtidigt som de aktar sig för att inte förlita sig på alltför optimistiska statliga åtgärder eller statliga ﬁnansiella stödsystem.

text: 27. Instituten bör bedöma hur omställningsrisker och fysiska miljörisker sprids genom relevanta överföringskanaler och materialiseras i fastställda riskkategorier, inbegripet a. aﬀärsmodell och strategisk risk (t.ex. högre riskkostnad och lägre lönsamhet), b. kreditrisk (t.ex. motparters fallissemang eller ökad sannolikhet för fallissemang, inverkan på värdet av säkerheter), c. marknadsrisk (t.ex. förlust av ﬁnansiella tillgångars värde, ökad volatilitet, ökning av kreditspreadar för vissa tillgångar), d. likviditetsrisk (t.ex. svårigheter att få tillgång till ﬁnansiering eller att likvidera tillgångar, ökat likviditetsbehov hos kunder), e. operativ risk (t.ex. plötsliga eller gradvisa avbrott i processerna, inklusive personals frånvaro och it-avbrott).

text: 5.2. Scenarier

text: 28. När instituten fastställer scenarier som inbegriper miljörisker bör de, i enlighet med identiﬁeringen av överföringskanalerna, beakta ett antal sammanﬂätade faktorer för att säkerställa att scenarierna är så relevanta som möjligt. Närmare bestämt bör de beakta följande: a. Socioekonomiskt sammanhang, det vill säga antaganden om globala eller regionala socioekonomiska förhållanden, inbegripet befolkningstillväxt, ekonomisk utveckling och sociala ojämlikheter och andra makroekonomiska faktorer, inbegripet inﬂations- och penningpolitik, ökad protektionism. b. Teknisk utveckling, det vill säga nivån och takten avseende innovation, införande av teknik och tillgången till infrastruktur för att stödja ny teknik. c. Konsumenternas preferenser, det vill säga potentiella förändringar i konsumenternas efterfrågan på varor och tjänster som anses vara hållbara, lokalt producerade och hälsosamma.

text: 29. När det gäller klimatrisker bör följande ytterligare faktorer beaktas: a. Klimatpolitik, det vill säga nivån av politiska åtgärder som syftar till att begränsa klimatförändringarna eller hantera klimatförändringarnas eﬀekter genom anpassningspolitik. Detta kan variera från mycket ambitiösa till minimala politiska åtgärder. b. Energisystem, det vill säga strukturen för energiproduktion, energiförbrukning och energiinfrastruktur, inbegripet beroendet av fossila bränslen jämfört med förnybara energikällor. c. Sektorsspeciﬁka vägar till nettonollutsläpp, det vill säga hur de olika sektorerna ställer om till och anpassar sig till en hållbar ekonomi, inbegripet, i förekommande fall, de internationella framtidsutsikterna, till exempel sektorsspeciﬁka strategier för utfasning av fossila bränslen från Internationella energiorganet (IEA), initiativet Science Based 7 8 Target (SBTi) eller Net Zero Banking Association (NZBA) , det regionala sammanhanget, framför allt strategin för den europeiska gröna given, 55 %-paketet och klimatneutralitetsmålet för 2050 samt den nationella politiken och klimatstrategin. d. Utsläppsnivåer och därav följande klimatpåverkan, det vill säga koncentration av utsläpp av växthusgaser och hur temperaturen och andra biofysiska processer förväntas utvecklas i framtiden.

text: 30. För andra miljörisker (utöver klimatet) bör följande ytterligare faktorer beaktas: a. Miljöpolitik och miljölagstiftning, det vill säga ambitionsnivå och verkställande av miljöskyddspolitik, såsom bevarande av biologisk mångfald, regler för vatten- och luftkvalitet, förordnanden om cirkulär ekonomi, begränsningar av skadliga kemikalier och avskogningsförbud. Detta inbegriper regionala ramar som EU:s förordning om restaurering av natur eller strategin för biologisk mångfald för 2030. b. Ekosystemens tillstånd, det vill säga status och trender när det gäller biologisk mångfald, förstörelse av ekosystem, markens bördighet, tillgång till sötvatten och föroreningsnivåer. Dessa faktorer deﬁnierar baslinjen för miljöstress och påverkar uppkomsten av risker såsom resursbrist, artutrotning eller vattenkris. c. Mönster för användning av mark och resurser, det vill säga markanvändningens omfattning och intensitet (stadsutvidgning, jordbruk, gruvdrift) och mönster för utvinning av råvaror eller vattenanvändning. Ohållbar användning kan förstärka miljöförstöringen och utlösa sociala eller ekonomiska brytpunkter. d. Beroende av ekosystem i leveranskedjan, det vill säga i vilken utsträckning sektorer eller regioner är beroende av ekosystemtjänster såsom pollinering, vattenﬁltrering eller råvarutillgång. Störningar i dessa tjänster kan leda till förluster i vissa sektorer, till exempel inom jordbruk, skogsbruk, ﬁske, livsmedelsindustrin eller textilindustrin.

text: 31. Instituten bör använda trovärdiga scenarier som bygger på de senaste vetenskapliga rönen och på scenarier och resurser som tillhandahålls av allmänt erkända internationella eller regionala organisationer, enligt följande: a. När det gäller klimatrisker: FN:s klimatpanel (IPCC), nätverket för miljöanpassning av det ﬁnansiella systemet (NGFS), Internationella energiorganet (IEA), FN:s miljöprogram (Unep), EU-kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) eller nationella statliga eller icke-statliga organ. b. När det gäller andra miljörisker förutom klimatet: den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES), specialiserade FN-organ , Europeiska 10 11 miljöbyrån (EEA) , World Resources Institute (WRI) samt regionalt eller nationellt utvecklade vetenskapligt baserade bedömningar (t.ex. nationella strategier för biologisk mångfald, planer för mark- och vattenförvaltning eller ramar för övervakning av föroreningar).

text: 32. Instituten bör förﬁna och anpassa de valda scenarierna utifrån mål, omfattning och detaljnivå avseende den analys som genomförs. När instituten genomför stresstester skulle de till exempel kunna överväga relativt kortsiktiga scenarier, med större fokus på akuta fysiska risker (dvs. plötsliga extrema klimathändelser) än på kroniska fysiska risker (dvs. gradvis förändring av klimatförhållanden) och med större tonvikt än i långsiktiga scenarier på de potentiella negativa eﬀekterna av en tydlig klyfta mellan agendan för miljölagstiftning, konjunkturcykeln och konsumenternas och marknadens inställning.

text: 33. Instituten bör säkerställa att scenarierna är väl anpassade till deras portföljers och aﬀärsmodellers unika riskegenskaper genom att anpassa scenarierna i den mån det är nödvändigt och möjligt.

text: 34. Om ett scenario inte innehåller några av de faktorer som anges i punkterna 29 och 30 bör instituten bedöma dessa faktorers potentiella väsentlighet och överväga i vilken utsträckning analysresultaten bör justeras på grundval av expertutlåtanden.

text: 35. När instituten fastställer scenarier bör de ta hänsyn till både fysisk risk och omställningsrisk. Även om modellering kan leda till att separata scenarier fastställs för var och en av dessa risker bör instituten säkerställa tillräcklig överensstämmelse mellan scenarierna, med tanke på att riskerna är strikt korrelerade på lång sikt.

text: 36. Instituten bör välja ut de speciﬁka aspekter av omställningsrisk och fysik risk som ska omfattas av scenariot på grundval av sin väsentlighetsbedömning, som kan variera beroende på aktuell tidshorisont.

text: 37. Instituten bör se till att scenarierna överensstämmer internt. I synnerhet bör utvecklingen för varje nyckelfaktor inte beaktas separat utan i förhållande till andra nyckelfaktorers utveckling. Till exempel bör antaganden om ekonomisk tillväxt överensstämma med antaganden om efterfrågan på energi och införandet av teknik.

text: 38. Vid tillämpningen av proportionalitetsprincipen kan instituten inledningsvis, eller beroende på storleken, arten och komplexiteten avseende verksamheten eller på bedömningen av miljöriskernas väsentlighet, fokusera på ett snävare tillämpningsområde, använda färre ingångsfaktorer, fastställa enklare scenarier och/eller använda förenklade metoder.

text: 5.3. Känslighetsanalys

text: 39. Vid utarbetandet av scenarioanalyser kan instituten överväga att använda känslighetsanalys som ett enklare, praktiskt verktyg. Även om denna metod är mindre komplex än en fullständig scenarioanalys kan den hjälpa instituten att skatta de mest väsentliga eﬀekterna kopplade till miljörisker.

text: 40. Dessutom kan instituten använda känslighetsanalyser för att undersöka nya risker (t.ex. brist på naturresurser) eller mycket långsiktiga risker (t.ex. eﬀekterna av att fysiska risker blir allt vanligare och allvarligare från 2050 och framåt).

text: 6. Typer av miljöscenarioanalys

text: 6.1. Stresstester

text: 41. Instituten bör införliva miljöfaktorer i sin ram för stresstestning, som utarbetats i enlighet med EBA:s riktlinjer för institutens stresstestning.

text: 42. I enlighet med artikel

text: och

text: a i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: är institut som använder internmetoden skyldiga att regelbundet utföra kreditriskstresstester som ska beakta eﬀekterna av allvarliga, men rimliga, recessionsscenarier, och inbegripa ”ESGriskdrivare, särskilt riskdrivare för fysiska risker och övergångsrisker som härrör från klimatförändringar.” Metoden för att utföra stresstester i enlighet med denna artikel bör i lämplig utsträckning vara förenlig med de metoder som anges i avsnitt 4.7.1 i EBA:s riktlinjer för institutens stresstestning och i detta avsnitt.

text: 43. När instituten utför stresstestningen bör de använda ett grundscenario samt en uppsättning negativa scenarier som deﬁnieras som allvarliga (dvs. svansrisk) men rimliga (dvs. rimligen sannolika) scenarier.

text: 44. När instituten fastställer sitt grundscenario bör de utgå från en fortsättning av nuvarande förhållanden och trender, inbegripet förväntade trender för miljörisker, utan att anta extrema chocker eller politiska förändringar. Grundscenariot bör, om det är sannolikt att det kommer att få väsentliga konsekvenser, ta hänsyn till den politik som antagits eller kommer att antas under den period som beaktas.

text: 45. För uppsättningen negativa scenarier bör instituten bland annat beakta miljöchocker. När olika typer av chocker kombineras bör instituten mer ingående undersöka konsekvenserna av dessa sammansatta risker som skulle kunna förstärka eﬀekterna utöver en enkel aggregering av eﬀekterna av de klimatrelaterade, miljörelaterade och makroekonomiska scenarier som analyserats separat.

text: 46. När instituten införlivar miljövariabler i sin beﬁntliga ram för stresstestning bör de genomföra en grundlig bristanalys av sina modeller för stresstestning för att identiﬁera områden där den nuvarande modelleringsförmågan behöver förbättras för att på lämpligt sätt ta hänsyn till miljörisker. Med tanke på att miljörisker inte i första hand fångas upp av ekonomiska variabler bör instituten överväga en djupgående översyn av sina metoder snarare än ﬂera enskilda justeringar.

text: 47. För att underlätta en smidig integrering av miljövariablerna kan instituten behöva testa de nya metoderna eller miljöriskmodulerna separat innan de integreras fullt ut. Under testfasen bör instituten tillämpa försiktighet när de använder resultaten av stresstester för beslutsfattande.

text: 48. Instituten bör se till att aspekter som rör industrisektor och land eller geograﬁskt läge beaktas på lämpligt sätt i stresstestmodellerna. När instituten utarbetar nya modeller eller utvidgar detaljnivån inom ramen för beﬁntliga modeller bör de införa variabler som är känsliga för miljörisker i samband med den identiﬁering av överföringskanaler som föreskrivs i avsnitt 5.1.

text: 49. Om möjligt, och med beaktande av sin väsentlighetsbedömning, bör instituten tillämpa miljöchocker relaterade till negativa scenarier direkt på exponeringsnivån. För risker vars väsentlighet främst beror på en koncentrationseﬀekt bör instituten tillämpa chockerna på grupper av motparter med liknande proﬁl när det gäller exponering för miljörisker.

text: 50. Ett institut kan använda sig av ett antagande om konstant balansräkning, men uppmuntras att så långt det är möjligt införliva betydande förändringar i portföljsammansättningen till följd av institutets godkända strategi, om dessa kommer att inträﬀa under stresstestperioden. Som komplement kan instituten använda en dynamisk balansräkningsmetod, i enlighet med institutens respektive praxis och behov.

text: 51. Instituten bör gradvis införliva miljöfaktorer i sina modeller för stresstestning, med början i kreditriskmodeller, och sträva efter att gradvis fånga upp miljöförändringarnas inverkan på andra traditionella riskkategorier, inklusive marknadsrisk, operativ risk och likviditetsrisk, i alla relevanta portföljer, sektorer och geograﬁska områden.

text: 52. Genom undantag från punkt 15 i EBA:s riktlinjer för institutens stresstestning är instituten inte skyldiga att införliva miljörisker i sina omvända stresstester. De kan välja att göra detta på frivillig basis om de anser att det är användbart.

text: 6.2. Motståndskraftsanalys

text: 53. Instituten bör utarbeta sin motståndskraftsanalys i syfte att bedöma sin kapacitet att upprätthålla sin strategiska inriktning och lönsamhet under ogynnsamma förhållanden.

text: 54. Som utgångspunkt för motståndskraftsanalysen bör instituten genomföra en grundlig analys av den miljö där de är verksamma och dess förväntade utveckling inom en överskådlig framtid.

text: 55. På grundval av detta bör instituten fastställa sitt eget referensscenario, det vill säga det scenario som återspeglar den mest sannolika utvecklingen av miljön i framtiden enligt institutet. Detta interna referensscenario bygger på det grundscenario som används för stresstester men sträcker sig över en längre tidshorisont och kan därför i varierande grad avvika från observerbara trenders fortsättning.

text: 56. Utöver referensscenariot bör instituten också välja en uppsättning skilda alternativa scenarier som är utformade för att täcka ett brett spektrum av möjliga framtidsutvecklingar.

text: 57. Vid utförandet av motståndskraftsanalys bör instituten beakta återkoppling som härrör från ﬁnanssektorns anpassning till ökande risker (t.ex. minskat försäkringsskydd i klimatutsatta regioner vilket minskar tillgångars värde och kreditvärdighet, vilket i sin tur ökar ﬁnansiella förluster och begränsar framtida investeringar) och dess bidrag till ekonomins ﬁnansieringsbehov. I detta syfte bör instituten övervaka omfördelning av kapital och eventuella utträngningseﬀekter i de sektorer eller delsektorer som påverkas mest av omställningsinsatser (t.ex. en övergång bort från koldioxidintensiva sektorer på grund av högre riskuppfattning, eller investerares alltför stora fokus på gröna tillgångar, vilket leder till felaktig prissättning och minskad tillgång till ﬁnansiering för sektorer i omställning eller sårbara små och medelstora företag).

text: 58. Parallellt med denna grundliga analys av den miljö där de är verksamma bör instituten identiﬁera de viktigaste inslagen i sin nuvarande aﬀärsmodell, däribland underliggande lönsamhets-, tillgångs- och skuldsammansättning, marknadsandel, ﬁnansieringsstruktur, viktiga framgångsfaktorer och viktiga beroendeförhållanden.

text: 59. Genom att kombinera analysen av sin aﬀärsmodells lönsamhetskällor och sitt referensscenario kan instituten göra prognoser för sin riskjusterade lönsamhet och vissa andra meningsfulla mått (inklusive miljömått) för sina olika verksamheter och dessa prognoser bör sträcka sig över en tidsperiod på minst tio år. För att pröva sin strategis motståndskraft bör instituten återskapa de prognoser som gjorts på grundval av referensscenariot med uppsättningen alternativa scenarier.

text: 60. Instituten bör dela upp analysen på ﬂera olika tidshorisonter och samtidigt säkerställa överensstämmelse mellan dem. Relativt sett bör de då kunna göra mer precisa prognoser på kort sikt (t.ex. under fem år). För analysen på längre sikt kan instituten använda intervall för de resultat som strategin och andra nyckelmått väntas leda till.

text: 61. Vid motståndskraftsanalys bör instituten använda ett antagande om begränsad dynamisk portfölj som begränsar förändringarna inom deras huvudportföljer till dem som anges i deras beﬁntliga strategi. Instituten bör särskilt se till att deras prognoser är anpassade till de mål som fastställts i deras plan i enlighet med

text: artikel 76.2 i direktiv 2013/36/EU

text: . Som ett komplement kan instituten använda ett antagande om fullständigt dynamisk portfölj som omfattar både den förväntade utvecklingen av miljöfaktorer och deras förväntade svar på denna utveckling.

text: 62. Motståndskraftsanalysen bör göra det möjligt för instituten att bedöma aﬀärsmodellens bärkraft och strategins hållbarhet inom ramen för vart och ett av testscenarierna. Instituten bör beakta resultaten från samtliga scenarier och inte bara fokusera på scenarierna på mellannivå (dvs. scenarier som endast avviker måttligt från deras referensscenario). Genomförandet av en motståndskraftsanalys bör därför hjälpa ett institut att bedöma och vid behov anpassa sin strategi (inbegripet sin omställningsplan) för att säkerställa dess motståndskraft mot alternativa ogynnsamma scenarier.

text: 6.3. Fortlöpande övervakning och expertutlåtanden

text: 63. För att förbättra tillförlitligheten hos sina modeller bör instituten överväga att pröva sin kalibreringsmetod genom att a. jämföra sina resultat och antaganden med externa observationer, inklusive tillsynsobservationer, från trovärdiga källor för att bedöma om deras egna antaganden och resultat är konsekventa, b. använda känslighetsanalyser för att testa graden av stabilitet och konsekvens i modellernas resultat eller för att identiﬁera eﬀekten av potentiella icke-linjäriteter som inte ingår i scenarierna, c. om en tredjepartsmodell används, kontrollera att de externa leverantörernas valideringsram följer EBA:s riktlinjer för utkontraktering.

text: 64. För att åtgärda de kvarstående bristerna i sina stresstestmodeller bör instituten överväga att ta hänsyn till eﬀekterna av de faktorer som i detta skede inte kunde integreras på annat sätt (risker som härrör från motparternas värdekedja, brytpunkter, spridningseﬀekter osv.) genom att försiktigt anpassa sina modellers resultat på grundval av expertutlåtanden.

text: 65. Mer allmänt bör instituten använda expertutlåtanden när de utför kvantitativa analyser för att kompensera för ofullständiga eller ungefärliga miljödata, avsaknaden av observerade historiska korrelationer och andra begränsningar i modellerna.

text: 66. Instituten bör se till att de regelbundet övervakar viktig utveckling i sin miljö (bland annat motparternas strategi för att hantera miljörisker) så att de scenarier och modelleringsmetoder som används förblir relevanta. Hur ofta scenarioanalyser utförs bör anpassas till institutens behov och praxis.

text: 67. Vid utformningen av scenarioanalysen bör anpassningsbarhet och modularitet beaktas för att möjliggöra fortlöpande förbättringar i takt med att miljön och kunskapen utvecklas. Instituten bör hålla sig à jour med de senaste vetenskapliga rönen.

text: Bilaga: förteckning över potentiella överföringskanaler som instituten kan överväga

text: För omställningsrisker gäller följande:

text: Instituten bör överväga omställningsrisker till följd av övergången till en mer hållbar och koldioxidsnål ekonomi. Dessa kan omfatta politiska och legala risker (såsom nya mekanismer för prissättning för koldioxid eller strängare miljölagar), tekniska risker (såsom föråldring av tillgångar med höga utsläpp) och marknadsrisker (såsom förändringar i konsumenternas preferenser eller efterfrågemönster).

text: Mikroekonomiska kanaler:

text: • Företag är inte längre lönsamma eller överskuldsatta, eller riskerar att bli det, på grund av ökande miljökostnader (t.ex. kostnader för omställning till miljövänligare teknik, leveranskedjor och produktionsprocesser, stigande energikostnader, ökad beskattning på utsläpp, volatilitet i råvarupriserna och prispåslag på grund av resursbrist) och/eller förändringar i konsumenternas preferenser och konkurrensdynamik. • Tillgångarna är strandade eller kraftigt nedskrivna eller riskerar att bli det, eftersom de inte längre är anpassade till nuvarande standarder eller konsumenternas preferenser. • Företag är juridiskt ansvariga vid partiell underlåtenhet att anpassa sig till omställningen. • Hushållen står för omställningskostnader (t.ex. kostnader för att anpassa fastigheter till gällande normer eller kapitalförlust vid försäljning, ökad beskattning, högre energipriser samt prisökning på basvaror och bastjänster), vilket i betydande grad påverkar deras ekonomiska ställning och efterfrågan på lån.

text: Makroekonomiska kanaler:

text: • Grundläggande förändringar i energimixen, energiprisnivåer och energianvändningsmönster, vilka bland annat kan härledas till insatser för att begränsa klimatförändringarna samt minska föroreningar och resursbrist, vilket påverkar hela ekonomin. • Betydande prisförändringar, särskilt för energiintensiva eller miljöskadliga produkter. • Produktivitetsförändringar. • Störningar på arbetsmarknaden som leder till arbetslöshet och sektorer som utsätts för tryck på grund av brist på kvaliﬁcerad arbetskraft. • Förändringar i konsument- och marknadspreferenser.

text: • Andra eﬀekter på internationell handel, oﬀentliga inkomster, ﬁnanspolitiskt utrymme, räntor och växelkurser.

text: För fysiska risker gäller följande:

text: Instituten bör beakta akuta risker till följd av att extrema klimat- eller väderhändelser blir allt vanligare och allvarligare (t.ex. värmeböljor, översvämningar eller förorening av vattenkällor) samt kroniska risker till följd av långsiktiga förändringar i klimat- och vädermönstren (t.ex. stigande medeltemperaturer, stigande havsnivåer eller minskad pollinering).

text: Mikroekonomiska kanaler:

text: • Företagens lönsamhet påverkas av allvarliga störningar i verksamheten eller värdekedjan på grund av mycket ogynnsamma miljöförhållanden, av gradvis försämring på grund av arbetsförhållanden eller av stigande kostnader (t.ex. anpassningskostnader och pris på viktiga insatsvaror). • Hushållens inkomster påverkas av miljöstörningar, av en gradvis försämring av ekonomisk verksamhet eller av hälsoeﬀekter. • Företags tillgångar eller hushålls fastigheter skadas av kraftigt ogynnsamma väderförhållanden eller utsätts för en gradvis försämring (t.ex. då lera krymper och sväller). • Företag och hushåll står för högre underhålls- och anpassningskostnader, eller till och med kostnader för återuppbyggnad.

text: Makroekonomiska kanaler:

text: • Dominoeﬀekter av mycket ogynnsamma väderförhållanden, föroreningsincidenter, vattenbrist och andra eﬀekter av global uppvärmning och förstörelse av ekosystem, vilka drabbar hela ekonomin i ett visst geograﬁskt område. • Betydande prisförändringar till följd av tillgångschocker, vilket leder till inﬂationstryck. • Minskad produktivitet för arbetskraften och hälsoeﬀekter. • Störningar i leveranskedjan och resursbrist. • Migration och tvångsförﬂyttning.


text: SLUTRAPPORT OM RIKTLINJER OM ÄNDRING AV RIKTLINJERNA FÖR BEDÖMNING AV SEKRETESSORDNINGARS LIKVÄRDIGHET

text: direktiv (EU) 2015/849

text: , i artikel

text: och

text: i direktiv 2014/59/EU och i

text: artikel 100 i förordning (EU) nr 2023/1114

title: Riktlinjer om ändring av riktlinjerna EBA/GL/2022/04 för bedömning av sekretessordningars likvärdighet

text: om ändring av riktlinjerna

text: för bedömning av sekretessordningars likvärdighet

text: 1. Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: Riktlinjernas status

text: 1. Detta dokument innehåller riktlinjer som har utfärdats enligt

text: artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: . I enlighet med

text: artikel 16.3 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: ska de behöriga myndigheterna och finansinstituten med alla tillgängliga medel söka följa riktlinjerna.

text: 2. Av riktlinjerna framgår EBA:s syn på lämplig tillsynspraxis inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn och på hur unionslagstiftningen ska tillämpas inom ett särskilt område. Behöriga myndigheter enligt definitionen i

text: artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: som berörs av dessa riktlinjer bör följa dem genom att på lämpligt sätt införliva dem i sin praxis (till exempel genom att ändra sina rättsliga ramar eller tillsynsrutiner), även i de fall där riktlinjerna i första hand riktar sig till institut.

text: Rapporteringskrav

text: 3. Enligt

text: måste de behöriga myndigheterna anmäla till EBA om de följer eller avser att följa dessa riktlinjer, alternativt ange skälen till att de inte gör det senast 04.05.2026. Om någon sådan anmälan inte inkommer inom denna tidsfrist kommer EBA att anse att de behöriga myndigheterna inte följer riktlinjerna. Anmälningar ska lämnas på det formulär som tillhandahålls på EBA:s webbplats med hänvisningen ”

text: ”. Anmälningar ska lämnas in av personer som har befogenhet att rapportera om hur reglerna efterlevs på de behöriga myndigheternas vägnar. Alla förändringar i graden av efterlevnad måste också rapporteras till EBA.

text: 4. Anmälningarna kommer att offentliggöras på EBA:s webbplats i enlighet med

text: artikel 16.3

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2010/1093/oj).

text: 2. Målgrupp

text: 5. Dessa riktlinjer riktar sig till i) behöriga myndigheter enligt definitionen i

text: och ii) behöriga myndigheter enligt definitionen i

text: artikel 3.1

text: .35 i förordning

text: (EU) 2023/1114

text: 3. Genomförande

text: Tillämpningsdatum

text: 6. Dessa riktlinjer gäller från den 04.05.2026.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1114 av den 31 maj 2023

text: om marknader för kryptotillgångar och om ändring av förordningarna

text: (EU) nr 1093/2010

text: och

text: (EU) nr 1095/2010

text: samt direktiven

text: och

text: (EU) 2019/1937

text: (EUT L 150, 9.6.2023, s. 40, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/1114/oj).

text: 4. Ändringar

text: 7. Riktlinje

text: ska ändras på följande sätt:

text: 8. Punkt 2 ska ersättas med följande:

text: ”5. Dessa riktlinjer avser de behöriga myndigheternas bedömning av huruvida den sekretessordning och tystnadsplikt som gäller för de myndigheter i tredjeländer som anges i bilagan är likvärdig med de villkor som anges i avdelning VII kapitel 1 avsnitt II i direktiv 3 4

text: , i

text: artikel 24 i direktiv (EU) 2015/2366

text: , i kapitel VI avsnitt 3 underavsnitt IIIa i

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2013/36/oj).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015

text: om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven

text: och

text: samt förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: och om upphävande av direktiv

text: (EUT L 337, 23.12.2015, s. 35, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2015/2366/oj).

text: 9. Punkt 3 ska ersättas med följande:

text: ”6. Dessa riktlinjer är tillämpliga på behöriga myndigheters likvärdighetsbedömning av sekretessordningen för behöriga myndigheter i de tredjeländer som förtecknas i bilagan, när det gäller följande ändamål:

text: a. Att ingå samarbetsavtal med myndigheten i tredjelandet i enlighet med

text: artikel 55 i direktiv 2013/36/EU

text: och

text: artikel 107.5 i förordning (EU) 2023/114

text: , även vid tillämpning av

text: artikel 24 i direktiv (EU) 2015/2366

text: och

text: artikel 57

text: a.5 i

text: direktiv (EU) 2015/849

text: , eller i enlighet med artiklarna

text: och

text: i direktiv 2014/59/EU.

text: b. Att möjliggöra för myndigheten i tredjeland att delta i tillsyns- och resolutionskollegier enligt

text: artikel 116.6 i direktiv 2013/36/EU

text: och artiklarna

text: och

text: i direktiv 2014/59/EU samt i kollegier för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism enligt kapitel VI, avsnitt 3, underavsnitt IIIa i

text: direktiv (EU) 2015/849

text: och riktlinjerna för kollegier för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism .”

text: 10. Punkt 4 ska ersättas med följande:

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015

text: om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012

text: och om upphävande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG

text: och

text: kommissionens direktiv 2006/70/EG

text: (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2015/849/oj).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014

text: om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av

text: rådets direktiv 82/891/EEG

text: och

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG

text: och

text: samt Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EU) nr 1093/2010

text: och

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2014/59/oj).

text: (EU) nr 1093/2010

text: och

text: (EU) nr 1095/2010

text: samt direktiven

text: och

text: (EU) 2019/1937

text: (EUT L 150, 9.6.2023, s. 40), ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/1114/oj). Gemensamma riktlinjer för samarbete och informationsutbyte i enlighet med

text: direktiv (EU) 2015/849

text: mellan behöriga myndigheter som utövar tillsyn över kreditinstitut och finansinstitut (riktlinjerna för kollegier för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism) av den 16 december 2019 (

text: JC 2019 81

text: ”7. Dessa riktlinjer riktar sig till i) behöriga myndigheter enligt definitionen i

text: artikel 3.1

text: .35 i förordning

text: (EU) 2023/1114

text: 11. Punkt 5 ska ersättas med följande: ”8. Om inget annat anges har de termer som används och definieras i direktiv

text: direktiv (EU) 2015/2366

text: , direktiv

text: direktiv (EU) 2015/849

text: och förordning

text: (EU) 2023/1114

text: samma betydelse i riktlinjerna.”

text: 12. Punkterna 6 och 7 numreras om och blir punkterna 9 och 10.

text: 13. Punkt 9 ska ersättas med följande: ”9. Vid tillämpning av

text: artikel 55 i direktiv 2013/36/EU

text: och i enlighet med

text: artikel 24 i direktiv (EU) 2015/2366

text: artikel 57

text: a.5 i

text: direktiv (EU) 2015/849

text: , artiklarna

text: och

text: i direktiv 2014/59/EU, artikel 116.6 i kapitalkravsdirektivet, artiklarna

text: och

text: i direktiv 2014/59/EU, riktlinjerna för kollegier för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och

text: artikel 107.5 i förordning (EU) 2023/1114

text: , bör de behöriga myndigheterna betrakta sekretessordningen och reglerna om tystnadsplikt hos de myndigheter i tredjeländer som avses i bilagan som likvärdiga med dem som fastställs i a. avdelning VII kapitel 1 avsnitt II i direktiv

text: , b.

text: artikel 24 i direktiv (EU) 2015/2366

text: , c. artiklarna

text: och

text: i direktiv 2014/59/EU, d. kapitel VI avsnitt 3 underavsnitt IIIa i

text: direktiv (EU) 2015/849

text: , e.

text: artikel 100 i förordning (EU) 2023/1114

text: , i tillämpliga fall, beroende på tredjelandsmyndighetens behörighet.”

text: 14. Bilagan ska ändras på följande sätt: a. Texten i fotnot 12 ersätts med följande: ”I denna kolumn anges huruvida de bestämmelser som är tillämpliga på en myndighet i ett tredjeland har bedömts med avseende på relevanta bestämmelser i direktiv

text: direktiv (EU) 2015/2366

text: direktiv (EU) 2015/849

text: (3), direktiv

text: (4) och förordning

text: (EU) 2023/1114

text: b. Följande tabell ska införas efter tabellen avseende den australiska tillsynsmyndigheten:

text: BEDÖMD BEDÖMNINGE PRINCIP 1 PRINCIP 2 PRINCIP 3 PRINCIP 4 YTTERLIGARE SAMLAD MYNDIGHET NS BEGREPPET TYSTNADSPLIKT ANVÄNDNING AV BEGRÄNSNINGAR AV INFORMATION BEDÖMNING OMFATTNING KONFIDENTIELL KONFIDENTIELL UTLÄMNANDET AV SANKTIONER VID INFORMATION INFORMATION KONFIDENTIELL ÖVERTRÄDELSER AV INFORMATION SKYLDIGHETERNA

text: AUSTRALIEN (3) Del 1 avsnitt 5 och Del 11 avsnitt 121, 184 Del 11 avsnitt 125– Del 11 i Del 11 avsnitt 121 och Likvärdig del 11 avsnitt 212 i och 224 i 129, avsnitt 134 och penningtvättslagen del 15 avsnitt 198 i Australian penningtvättslagen 2006 års lag om penningtvättslagen avsnitt 212.3 i

text: Transaction

text: bekämpning av penningtvättslagen Reports and Avsnitt 15 i den penningtvätt och Analysis Centre australiska (Austrac) finansiering av uppförandekoden för (Australiens terrorism den offentliga centrum för (penningtvättslagen) förvaltningen

text: transaktionsrapp

text: orter och analys) (avsnitt 13 i 1999 års lag om offentlig https://www.aus förvaltning) trac.gov.au/

text: c. Tabellen avseende Kinas bank- och försäkringstillsynskommission ska ersättas med följande:

text: BEDÖMD BEDÖMNINGE PRINCIP 1 PRINCIP 2 PRINCIP 3 PRINCIP 4 YTTERLIGARE Samlad MYNDIGHET NS BEGREPPET TYSTNADSPLIKT ANVÄNDNING AV BEGRÄNSNINGAR AV INFORMATION bedömning OMFATTNING KONFIDENTIELL KONFIDENTIELL UTLÄMNANDET AV SANKTIONER VID INFORMATION INFORMATION KONFIDENTIELL ÖVERTRÄDELSER AV INFORMATION SKYLDIGHETERNA

text: KINA (1) (4) Administrativa Artikel 11 i Artikel 11 i LBRS Artiklarna 14 och 15 i Artikel 43 i LBRS Likvärdig

text: regler om Folkrepubliken Kinas Folkrepubliken Kinas Nationella Artikel 59 i ARPSC Artiklarna 77–78 i tystnadsplikt och lag om bankreglering förordning om finansinspektion sekretess (ARPSC), och banktillsyn (LBRS, utlämnande av statlig ARPSC

text: en (National

text: kapitel 10 Folkrepublikens information (RDGI, Lagen för

text: Financial

text: presidentorder, 2006). utfärdad av statsrådet offentliganställda i Regulatory Lagen för 2007) Folkrepubliken Kina Administration, offentliganställda i Artiklarna 14 och 59 i (CSL, 2018) NFRA) Folkrepubliken Kina CSL Artiklarna

text: och

text: i

text: (CSL, ARPSC Förordningen om

text: Artikel 63

text: , kapitel 10 Folkrepublikens bestraffning av och artikel 32 i ARPSC Artiklarna

text: och presidentorder, tjänstemän vid 14 i LBRS 2003) NFRA:s interimistiska förvaltningsorgan

text: åtgärder för Lagen för (2007)

text: förvaltningen av offentliganställda i

text: utstationerad personal Folkrepubliken Kina

text: (CSL, 2018) NFRA:s interimistiska

text: åtgärder för Förordningen om

text: förvaltningen av bestraffning av

text: kontraktsanställda tjänstemän vid

text: förvaltningsorgan Regler om (2007) sekretesshantering för

text: utstationerad och

text: kontraktsanställd

text: personal vid NFRA:s Folkrepubliken Kinas huvudkontor civilprocesslag, artiklarna

text: och

text: Folkrepubliken Kinas lag om banktillsyn, Folkrepubliken Kinas

text: artikel 43

text: straffprocesslagstiftni ng,

text: artikel 54

text: Folkrepubliken Kinas lag om statlig Lagen om förvaltning ersättning,

text: artikel 4

text: av skatteuppbörd i Folkrepubliken Kina,

text: artikel 6

text: d. Tabellen avseende Montenegros centralbank ska ersättas med följande:

text: MONTENEGRO (1), (3) Artikel 84.1 i Artikel 84.1–84.2 i Artiklarna

text: Artikel 84

text: , punkt 3, Artikel 280 i Likvärdig Montenegros och 344 i LCI artiklarna

text: och

text: a i strafflagen Montenegros Montenegros centralbankslag CBML centralbank centralbankslag Artikel 84 i CBML www.cbcg.me (CBML) Artiklarna

text: , Banklagen,

text: artikel 107

text: Artikel 26 i 344, 353 och 354 i LCI sekretessreglerna

text: Artiklarna

text: och

text: Artiklarna 6 och 9 i i lagen om lagen om rådet för kreditinstitut (LCI) finansiell stabilitet

text: Artikel 3 i lagen om Artikel

text: och Artikel 126 i penningtvättslagen datasekretess (LDS) 29.35 i lagen om insättningsgaranti Artikel 54 i lagen som reglerar Artiklarna

text: och

text: betalningssystem i LCI

text: Artikel 2 i regelverket Artiklarna 10 och 11 i om sekretess (0101- lagen om statlig 4014/14-2-2010 av revision den 30 maj 2011, 0101-4014/84-3 av Artikel 134 i penningtvättslagen den 25 mars 2016, 0101-8380-4/2018 av den 6 november 2018).

text: Artikel 112 i lagen om förebyggande av penningtvätt och finansiering av terrorism (OGM 110/23, 65/24) (penningtvättslagen)

text: e. Följande tabell ska införas efter tabellen avseende Montenegros centralbank:

text: BEDÖMD BEDÖMNINGENS PRINCIP 1 PRINCIP 2 PRINCIP 3 PRINCIP 4 YTTERLIGARE Samlad bedömning MYNDIGHET OMFATTNING BEGREPPET TYSTNADSPLIKT ANVÄNDNING AV BEGRÄNSNINGAR INFORMATION KONFIDENTIELL KONFIDENTIELL AV UTLÄMNANDET SANKTIONER VID INFORMATION INFORMATION AV KONFIDENTIELL ÖVERTRÄDELSER INFORMATION AV SKYLDIGHETERNA

text: PERU (1), (2), (3), (4) Artikel 140 i Artikel 6 i reglerna Artiklarna

text: , Artikel 97 i Perus Artikel 165 i den Likvärdig lag 26702 – Allmän för skydd av 153, 182, 359, 376 politiska peruanska

text: Övervakningsorgan

text: lag om finans- och konfidentiell och 381 i lag 26702 konstitution strafflagen

text: et för bank-,

text: försäkringssystem information som – Allmän lag för försäkrings- och Artikel 376 i Artiklarna 1 och 4 i och grundlag om utbyts med finans- och pensionsfondsadmi lag 26702 – Allmän lag 27588 – Lag om SBS tillsynsmyndigheter försäkringssektorn nistratörer (SBS) och internationella och grundlag om lag om finans- och förbud mot och Artikel 41 i försäkringssystem oförenligheter med organisationer (SBS- SBS

text: centralbankslagen, och grundlag om avseende på DIR-SBS-653-02)

text: ob.pe/

text: DL. 26123 Artiklarna

text: och

text: SBS statliga tjänstemän Artiklarna

text: , i lag 27806 (TUO och övriga statligt Artikel 17 i lagen Artiklarna

text: och

text: 142, 143, 143A och D.S. 021–2019-JUS) anställda samt om öppenhet och 376 i lag 26702 – i lag 27806 – TUO personer som tillgång till offentlig D.S. 021–2019-JUS, Allmän lag om tillhandahåller information – lagen om öppenhet finans- och tjänster till staten lag 27806 och tillgång till försäkringssystem enligt någon offentlig och grundlag om avtalsform SBS information Artikel 6 i SBS-

text: Artikel 87 i direktivet

text: , SBS-DIRlag 27444 – TUO SBS-653–02 (regler

text: D.S. 004-2019-JUS för skydd av (allmän konfidentiell förvaltningsprocessl information som ag) utbyts med tillsynsmyndigheter Artikel 8.4 i reglerna och internationella för skydd av organisationer) konfidentiell information som utbyts med tillsynsmyndigheter och internationella organisationer (SBS- DIR-SBS-653-02)

text: Artikel 36 i lagstiftningsdekret nr 1141 om det nationella underrättelsesyste met (SINA) och det nationella direktoratet för underrättelseverksa mhet (DINI)

text: Artikel 87 i lag 27444 – TUO D.S. nr 004-2019-

text: JUS allmän

text: förvaltningsprocessl

text: ag (LPAG)

text: f. Tabellen avseende Serbiens centralbank ska ersättas med följande:

text: BEDÖMD BEDÖMNINGE PRINCIP 1 PRINCIP 2 PRINCIP 3 PRINCIP 4 YTTERLIGARE Samlad MYNDIGHET NS BEGREPPET TYSTNADSPLIKT ANVÄNDNING AV BEGRÄNSNINGAR AV INFORMATION bedömning OMFATTNING KONFIDENTIELL KONFIDENTIELL UTLÄMNANDET AV SANKTIONER VID INFORMATION INFORMATION KONFIDENTIELL ÖVERTRÄDELSER INFORMATION AV SKYLDIGHETERNA

text: SERBIEN (1), (3)

text: Artikel 86

text: a.1 och 86a.2 i

text: Artikel 86

text: a.3 och 86a.4 i Artiklarna 65 och 70 i Artikel 65 i Serbiens Artikel 240 i Likvärdig

text: Serbiens Serbiens Serbiens centralbankslag strafflagen

text: Serbiens

text: nationalbankslag centralbankslag centralbankslag (Serbiens officiella nationalbank Artikel 98 i lagen (Serbiens officiella (Serbiens officiella (Serbiens officiella tidning nr 72/2003, om datasekretess tidning nr 72/2003, tidning nr 72/2003, tidning nr 72/2003, 55/2004, 85/2005 –

text: 55/2004, 85/2005 – 55/2004, 85/2005 – 55/2004, 85/2005 – övrig lagstiftning,

text: Artiklarna 120

text: och övriga lagar, 44/2010, övrig lagstiftning, övrig lagstiftning, 44/2010, 76/2012, 118.51 i lagen om 76/2012, 106/2012, 44/2010, 76/2012, 44/2010, 76/2012, 106/2012, 14/2015, förebyggande av 14/2015, 40/2015 och 106/2012, 14/2015, 106/2012, 14/2015, 40/2015 och penningtvätt och författningsdomstolens 40/2015 och 40/2015 och författningsdomstolen finansiering av beslut, 44/2018 och författningsdomstolens författningsdomstolens s beslut, 44/2018 och terrorism (Serbiens 19/2025) beslut 44/2018 och beslut, 44/2018 och 19/2025) officiella tidning 19/2025) 19/2025) nr 113/2017,

text: Artiklarna 9

text: b och 46 i Artiklarna

text: 9 b

text: /2019, 153/2020, banklagen (Serbiens

text: Artikel 9

text: b,

text: artikel 46

text: , Artiklarna

text: b, 49, 49 och 51 b i

text: officiella tidning artikel 47.1 och 47.2, 103.2 och 112 i banklagen (Serbiens

text: nr 107/2005, 91/2010

text: artikel 48

text: och banklagen (Serbiens officiella tidning 92/2023, 94/2024 och 14/2015) artikel 103.2 i officiella tidning nr 107/2005, 91/2010 och 19/2025) banklagen (Serbiens nr 107/2005, 91/2010 och 14/2015)

text: Artikel 112

text: a i lagen om officiella tidning och 14/2015) förebyggande av Artikel 112 a i lagen nr 107/2005, 91/2010 penningtvätt och Artikel 94 i lagen om om förebyggande av och 14/2015) finansiering av förebyggande av penningtvätt och terrorism (Serbiens Lagen om revision, penningtvätt och finansiering av officiella tidning artikel

text: och

text: finansiering av terrorism (Serbiens nr 113/2017, 91/2019, samt

text: artikel 38

text: terrorism (Serbiens officiella tidning 153/2020, 92/2023, officiella tidning nr 113/2017, 91/2019, 94/2024 och 19/2025) nr 113/2017, 91/2019, 153/2020, 92/2023, 153/2020, 92/2023, 94/2024 och 19/2025) 94/2024 och 19/2025)

text: g. Följande tabeller ska läggas till efter tabellen avseende USA:s värdepappers- och börskommissionen (American Securities and Exchange Commission):

text: BEDÖMD BEDÖMNING PRINCIP 1 PRINCIP 2 PRINCIP 3 PRINCIP 4 YTTERLIGARE Samlad MYNDIGHET ENS BEGREPPET TYSTNADSPLIKT ANVÄNDNING AV BEGRÄNSNINGAR AV INFORMATION bedömning OMFATTNING KONFIDENTIELL KONFIDENTIELL UTLÄMNANDET AV SANKTIONER VID INFORMATION INFORMATION KONFIDENTIELL ÖVERTRÄDELSER INFORMATION AV SKYLDIGHETERNA

text: Avsnitt 348.1 i FSMA FÖRENADE (1), (2), (3), (4) Avsnitt 348, underavsnitt Avsnitt 348, Avsnitt 349 i FSMA Avsnitt 352 i FSMA Likvärdig KUNGARIKET 2 och 4 i 2000 års lag om underavsnitt 1, 5, 6 och Del II och avsnitt 4, Del II avsnitt 7 i lagen 8 i FSMA underavsnitt 5 och 6 i

text: Förenade

text: om finansiella tjänster kungarikets avsnitt 5 samt

text: finansinspektio finansiella tjänster och Bilaga 17A punkt 23 i och marknader från avsnitt 7 i

text: n marknader (FSMA) FSMA 2000 (utlämnande av förordningen om

text: konfidentiell utlämnande av

text: (FCA)

text: Avsnitt 89L i banklagen Avsnitt 89L i banklagen information), förordning information från 2009 från 2009 https://www.fc från 2001 (förordningen

text: om utlämnande av Finansinspektionen –

text: a.org.uk/

text: information) handbok för

text: personalen

text: 2019 års förordningar

text: om offentliga register,

text: offentliggörande av

text: information och

text: samarbete (finansiella

text: tjänster) (ändring)

text: (utträde ur EU)

text: Avsnitt 348.1 i FSMA FÖRENADE (1), (2), (3), (4) Avsnitt 348 underavsnitt Avsnitt 348, Avsnitt 349 i FSMA Avsnitt 352 i FSMA Likvärdig

text: KUNGARIKET 2 och 4 i lagen om underavsnitt 1, 5, 6 och Del II och avsnitt 4, finansiella tjänster och 8 i FSMA Del II avsnitt 7 i lagen underavsnitt 5 och 6 i

text: Tillsynsmyndig

text: om finansiella tjänster marknader från år 2000 heten (del av avsnitt 5 samt Bilaga 17A punkt 23 i och marknader från år (FSMA) avsnitt 7 i

text: Bank of

text: FSMA 2000 (utlämnande av England) förordningen om Avsnitt 89L i banklagen konfidentiell utlämnande av (PRA) från 2009 Avsnitt 89L i banklagen information), förordning information från 2009 från 2001 (förordningen https://www.ba om utlämnande av Uppförandekoden för nkofengland.co. information) uk/ Bank of England

text: 2019 års förordningar om offentliga register, offentliggörande av information och samarbete (finansiella tjänster) (ändring) (utträde ur EU)


text: RIKTLINJER FÖR ANKNUTNA FÖRETAG

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

text: RIKTLINJER FÖR ANKNUTNA FÖRETAG

text: RIKTLINJER FÖR ANKNUTNA FÖRETAG

text: RIKTLINJER FÖR ANKNUTNA FÖRETAG

text: RIKTLINJER FÖR ANKNUTNA FÖRETAG

text: RIKTLINJER FÖR ANKNUTNA FÖRETAG

text: RIKTLINJER FÖR ANKNUTNA FÖRETAG

text: RIKTLINJER FÖR ANKNUTNA FÖRETAG

text: RIKTLINJER FÖR ANKNUTNA FÖRETAG

title: Riktlinjer för specificering av kriterierna för identifiering av de verksamheter som avses i artikel 4.1.18 i förordning (EU) nr 575/2013

text: 9 januari 2026

text: Riktlinjer

text: (EU) nr 575/2013

text: 1. Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: Riktlinjernas status

text: 1. Detta dokument innehåller riktlinjer som har utfärdats enligt

text: artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: . I enlighet med

text: artikel 16.3 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: ska de behöriga myndigheterna och finansinstituten med alla tillgängliga medel söka följa riktlinjerna.

text: 2. Av riktlinjerna framgår EBA:s syn på lämplig tillsynspraxis inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn och på hur unionslagstiftningen bör tillämpas inom ett särskilt område. Behöriga myndigheter enligt definitionen i

text: artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: som berörs av riktlinjerna ska följa dem genom att på lämpligt sätt införliva dem i sin praxis (till exempel genom att ändra sina rättsliga ramar eller tillsynsförfaranden), även när riktlinjerna främst riktas till institut.

text: Rapporteringskrav

text: 3. Enligt

text: ska behöriga myndigheter anmäla till EBA att de följer eller avser att följa dessa riktlinjer, alternativt ange skälen till att de inte gör det, senast den 04.05.2026. Om någon sådan anmälan inte inkommer inom denna tidsfrist kommer EBA att anse att de behöriga myndigheterna inte följer riktlinjerna. Anmälningarna ska lämnas in via det formulär som tillhandahålls på EBA:s webbplats med hänvisningen ”

text: ”. Anmälningar ska lämnas in av personer som har befogenhet att rapportera om hur reglerna efterlevs på de behöriga myndigheternas vägnar. Eventuella förändringar av efterlevnadsstatus måste också rapporteras till EBA.

text: 4. Anmälningarna kommer att oƯentliggöras på EBA:s webbplats i enlighet med

text: artikel 16.3

text: 2. Syfte, tillämpningsområde och definitioner

text: Innehåll

text: 5. I dessa riktlinjer specificeras, i enlighet med

text: artikel 4.5 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , kriterierna för identifiering av de verksamheter som avses i

text: artikel 4.1 första stycket

text: led 18 i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: för att fastställa ett anknutet företag enligt definitionen i

text: artikel 4.1

text: .18 i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: Tillämpningsområde

text: 6. Dessa riktlinjer gäller i enlighet med den tillämpningsnivå som anges i del I avdelning II i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: 7. Dessa riktlinjer gäller för kvalificering av företag som ”anknutna företag” i enlighet med

text: artikel 4.1 första stycket

text: led 18 i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: Målgrupp

text: 8. Dessa riktlinjer riktar sig till behöriga myndigheter enligt definitionen i artikel 4.2 i och viii i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: , till behöriga myndigheter enligt definitionen i

text: artikel 3.1

text: .35 i förordning

text: (EU) 2023/1114

text: och till finansinstitut enligt definitionen i

text: artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: Definitioner

text: 9. Om inte annat anges har de termer som används och definieras i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , direktiv

text: och direktiv

text: samma betydelse i dessa riktlinjer.

text: 3. Genomförande

text: Datum för tillämpning

text: 10. Dessa riktlinjer gäller från och med 04.05.2026.

text: 4. Riktlinjer för anknutna företag

text: 4.1. Allmänna bestämmelser

text: 11. Ett företag bör inte betraktas som ett anknutet företag om något av följande villkor är uppfyllt: a. Det är ett renodlat industriellt holdingföretag, ett specialföretag för värdepapperisering, ett försäkringsholdingbolag enligt definitionen i

text: artikel 212.1 f i direktiv 2009/138/EG

text: eller ett försäkringsholdingbolag med blandad verksamhet enligt definitionen i

text: artikel 212.1 g i det direktivet

text: , utom då ett försäkringsholdingbolag med blandad verksamhet har ett dotterinstitut. b. Det omfattas redan av definitionen av institut, finansiellt institut eller enhet i den finansiella sektorn enligt

text: artikel 4.1

text: .3, 4.1.26 och 4.1.27 i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: av andra skäl än att det rör sig om ett anknutet företag.

text: 12. Ett anknutet företag som ingår i ett instituts konsoliderade situation bör betraktas som ett anknutet företag när det gäller andra företag.

text: 4.2. Kriterier för att avgöra vilka verksamheter som ska betraktas som verksamheter som har direkt samband med bankverksamhet enligt

text: artikel 4.1

text: .18 a i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: 13. Verksamheter som är grundläggande för värdekedjan för de centrala banktjänster som avses i punkterna 1, 2 och 6 i bilaga I till direktiv

text: bör betraktas som verksamheter som har direkt samband med bankverksamhet. Dessa verksamheter omfattar följande: a. Förmedling av ut- och inlåning för bostäder eller företag. b. Låneförvaltning, inbegripet när den utförs av kreditförvaltare i den mening som avses i

text: artikel 3.8 i direktiv (EU) 2021/2167

text: . c. Kreditprövning av enskilda kunder till ett institut eller finansinstitut. d. Skuldindrivning. e. Säkerhetsvärdering. f. Förvärv, ägande, förvaltning och likvidation av övertagna tillgångar. g. Förmedling och distribution av lån genom innovativa kanaler såsom gräsrotsfinansieringstjänster, peer-to-peer-plattformar eller marknadsplatsutlåning, om denna verksamhet bidrar till utlåning.

text: 14. De verksamheter som anges i led a–f bör endast anses ha direkt samband med bankverksamhet om de huvudsakligen tillhandahålls till institut eller finansinstitut och bedrivs i deras intresse.

text: 4.3. Kriterier för att fastställa om en verksamhet ska bedömas vara anknuten till bankverksamhet enligt

text: artikel 4.1

text: .18 b i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: Allmänna kriterier

text: 15. En verksamhet bör identifieras som ”anknuten till bankverksamhet” när den antingen stöder, kompletterar eller är beroende av tillhandahållandet av någon av de tjänster eller verksamheter som anges i punkterna 1–12 och punkterna 15, 16 och 17 i bilaga I till direktiv

text: och avsnitt A eller B i bilaga I till direktiv

text: , i förhållande till de finansiella instrument som förtecknas i avsnitt C i bilaga I till direktiv

text: , av ett institut eller finansiellt institut (”stöder, kompletterar eller är beroende av bankverksamhet”).

text: 16. Vid bedömningen av huruvida verksamheter är anknutna till bankverksamhet, på grundval av de kriterier som anges i punkt 15, bör bedömningen a. begränsas till den verksamhet som bedrivs av företag som, när de betraktas som anknutna företag, måste eller kan bli föremål för konsolidering under tillsyn i enlighet med artiklarna

text: och

text: i förordning (EU) nr 575/2013 och de kriterier som anges i förordning

text: (EU) 2022/676

text: ; detta omfattar moderföretag, dotterföretag och gemensamma arrangemang, liksom alla andra situationer som anges i artikel

text: och 18.6

text: a

text: och

text: b

text: i förordning (EU) nr 575/2013, b. utföras med hänsyn till relevansen hos verksamhetens koppling eller anknytning till ett institut eller finansiellt institut som avses i punkt 15.

text: Stöder bankverksamhet

text: 17. Vid tillämpning av punkt 15 anses en verksamhet stödja bankverksamhet om den avsevärt förbättrar eƯektiviteten och ändamålsenligheten i bankprocesserna eller möjliggör eller underlättar tillhandahållande av bankprodukter och/eller banktjänster till kunder. Tillhandahållande av sådana stödtjänster till andra anknutna företag bör betraktas som indirekt stöd.

text: 18. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 17 bör följande betraktas som verksamhet som stöder bankverksamhet: a. Operativt stöd, såsom processoptimering samt utveckling och underhåll av infrastruktur. b. Stöd till kundrelationer, till exempel underlättande av interaktionen mellan kunderna och banken (till exempel plattformar för kundservice). c. Stöd till riskhantering och regelefterlevnad. d. Strategiskt och konkurrenskraftigt stöd, till exempel marknadsundersökningar, stordataanalys, innovation och digital omvandling eller marknadsföringsverksamhet. e. BackoƯice-stöd och administrativt stöd, till exempel personaladministration eller dokumenthantering.

text: Kompletterar bankverksamhet

text: 19. Vid tillämpning av punkt 15 kompletterar en verksamhet bankverksamhet om a. den gör det möjligt för ett institut eller finansiellt institut i gruppen att, med hjälp av särskilda distributions- och marknadsföringskanaler, utvidga erbjudandet av sina banktjänster och bankprodukter till företagets kunder, eller b. andra tjänster än banktjänster och företagets produkter erbjuds och tillhandahålls kundbasen för ett institut eller finansinsiellt institut i gruppen genom särskilda distributions- och marknadsföringskanaler.

text: 20. Fastställandet av huruvida en verksamhet kompletterar bankverksamhet bör bygga på en objektiv och saklig bedömning och inte på den abstrakta möjligheten för institutet, finansinsiellt institut eller företaget att erbjuda sina tjänster och produkter till samma kundbas.

text: Beroende av bankverksamhet

text: 21. Vid tillämpningen av punkt 15 ska en verksamhet anses vara beroende av bankverksamhet i följande fall: a. När den i hög grad är beroende av relevanta bankprodukter eller banktjänster som tillhandahålls av ett institut eller finansiellt institut i gruppen för att bedriva sin verksamhet (till exempel kundkännedom, hantering av låneansökningar och kreditriskbedömning). I detta avseende bör operativa och personalmässiga beroendeförhållanden vara en del av bedömningen. b. När den i hög grad är beroende av finansiering från ett institut eller finansiellt institut i gruppen för att finansiera tillhandahållandet av produkter eller tjänster som ingår i dess verksamhet. Instituten bör inte bara ta hänsyn till den finansiering som erhållits av företaget, utan även utvärdera om det finns något uttryckligt åtagande att tillhandahålla finansiering.

text: Operationell leasing

text: 22. I dessa riktlinjer avses med operationell leasing ett leasingavtal som inte i väsentlig grad överför alla risker och fördelar som är förknippade med äganderätten till den leasade tillgången till leasingtagaren.

text: 23. I enlighet med de allmänna kriterierna i punkterna 15–21 bör operationell leasingverksamhet betraktas som anknuten till bankverksamhet, i någon av följande illustrativa situationer: a. Leasing av tillgångar tillhandahålls institut eller finansiellt institut inom eller utanför gruppen (till exempel leasing av byggnader eller lokaler). b. Leasing av tillgångar kompletteras med erbjudande och försäljning på återkommande basis av bankprodukter eller banktjänster till leasingtagaren genom ett institut eller finansinstitut i gruppen (till exempel girokontotjänster eller betalningstjänster). c. Leasingen av tillgångar är i hög grad beroende av bankverksamheten, även i följande situationer: i. Företaget är i hög grad beroende av relevanta bankprodukter eller banktjänster som tillhandahålls av ett institut eller finansinstitut i gruppen. Exempelvis om i) initieringen och behandlingen av avtal bygger på en kreditriskbedömning som utförs av ett institut eller finansiellt institut i gruppen, eller ii) uppbörden av leasingbetalningar, eller åtgärder för att driva in fordringar avseende operationell leasing eller underliggande tillgångar, förvaltas av ett institut eller finansinstitut i gruppen. ii. Företaget är i hög grad beroende av finansiering från institut eller finansinella institut i gruppen.

text: Ägande eller förvaltning av egendom

text: 24. I enlighet med de allmänna kriterier som anges i punkterna 15–21 bör ägande eller förvaltning av egendom betraktas som anknuten till bankverksamhet i någon av följande illustrativa situationer: a. Verksamheten stöder bankverksamhet, inbegripet situationer där i. den egendom som ägs eller förvaltas av företaget används för att stödja bankverksamheten (till exempel bankfilialer eller huvudkontor), eller ii. ägandet av företagets egendom uppstår som en direkt följd av bankverksamheten. b. Verksamheten kompletterar bankverksamheten, inbegripet situationer där i. företaget aktivt marknadsför kompletterande bankprodukter eller banktjänster till sina kunder (till exempel hypotekslån) som stöder gruppens korsförsäljningsstrategi, ii. institut eller finansinstitut i gruppen aktivt erbjuder och säljer investeringar i fastighetsfonder till sina kunder eller investerar kunders förvaltade tillgångar i sådana fastighetsfonder, vars egendom i stor utsträckning förvaltas av företaget, eller iii. företagets egendomsförvaltningstjänster (till exempel förvaltning av förvaltningsfastigheter för kunder) marknadsförs som en kompletterande tjänst i förhållande till banktjänster (till exempel portföljförvaltning). c. Verksamheten är i hög grad beroende av bankverksamhet, inbegripet i situationer där i. företaget för finansiering av egendom som ägs eller utvecklas i hög grad är beroende av finansiering från institut eller finansinstitut i gruppen, eller ii. företaget är beroende av vissa bankprodukter eller banktjänster som tillhandahålls av institut eller finansiella institut i gruppen för att bedriva sin verksamhet. Dessa tjänster bör omfatta finansiell riskbedömning av projekten, riskhantering, stöd till efterlevnad eller andra tjänster som visar på en hög nivå av sammanlänkning och beroende hos företaget.

text: Tillhandahållande av databehandlingstjänster

text: 25. I linje med de allmänna kriterier som anges i 15–21 bör tillhandahållandet av databehandlingstjänster anses vara anknutet till bankverksamhet i någon av följande illustrativa situationer: a. Det stöder bankverksamhet och säkerställer att banktransaktioner utförs eƯektivt (till exempel utveckling och/eller underhåll av operativsystem som stöder bankverksamheten). Tillhandahållande av sådana databehandlingstjänster till andra anknutna företag inom gruppen bör också anses utgöra indirekt stöd till bankverksamhet. b. Det kompletterar banksektorn, till exempel genom att det förbättrar, tillför mervärde till eller kompletterar bankprodukter eller banktjänster. Systematiska korsförsäljningsmetoder och gemensamma distributionskanaler bör beaktas i detta avseende. c. Det är i hög grad beroende av bankverksamhet, till exempel när databehandlingstjänsterna i hög grad är beroende av data som tillhandahålls av eller är kopplade till bankverksamheten (till exempel tillhandahållande av analys av kunders betalningsdata).

text: 4.4. Fastställande av verksamheter som ska anses likna dem som avses i leden a och b enligt

text: artikel 4.1

text: .18 c i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: 26. Vid tillämpning av

text: artikel 4.1

text: .18 c i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: bör de behöriga myndigheterna utan onödigt dröjsmål underrätta EBA om verksamhet som kan anses likna den som avses i leden a och b, identifiera det relevanta företag som bedriver verksamheten och förklara varför dess verksamhet bör betraktas som likartad även i enlighet med dessa riktlinjer.

text: 27. EBA bör tillämpa dessa riktlinjer för att avgöra om den verksamhet som anmälts i enlighet med punkt 26 liknar den verksamhet som avses i

text: artikel 4.1

text: .18 a och b i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: 4.5. Ett anknutet företags huvudsakliga verksamhet

text: 28. Ett företag bör anses bedriva sådan verksamhet som avses i

text: artikel 4.1

text: .18 a, b eller c i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: som huvudsaklig verksamhet, om den totala verksamheten täcker minst 50 procent av någon av följande indikatorer: a. Företagets tillgångar baserat på dess individuella situation. b. Företagets intäkter baserat på dess individuella situation. c. Företagets personal baserat på dess individuella situation.

text: 29. En verksamhet bör betraktas som ett företags huvudsakliga verksamhet även om inget av de tröskelvärden som anges i punkt 28 uppnås, om detta kan fastställas från fall till fall på ett sätt som den behöriga myndigheten godtar.