text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 162.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2176 av den 18 december 2019

text: om ändring av förordning

text: (EU) nr 1092/2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (EUT L 334, 27.12.2019. s. 146).

text: Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (EUT C 58, 24.2.2011, s. 4).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

title: Europeiska systemrisknämndens beslut av den 20 mars 2020 om ändring av beslut ESRB/2011/1 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (ESRB/2020/3) 2020/C 140/04

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

text: med beaktande av

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt

text: artikel 6.4

text: med beaktande av

text: rådets förordning (EU) nr 1096/2010 av den 17 november 2010

text: om tilldelning till Europeiska centralbanken av särskilda uppgifter angående Europeiska systemrisknämndens verksamhet,

text: Genom

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2176

text: som antogs den 18 December 2019 ändrades förordning

text: (EU) nr 1092/2010

text: . Vissa av de ändringar som infördes genom förordning

text: (EU) 2019/2176

text: bör återges i arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (ESRB) genom ändringar av de bestämmelser som rör medlemmarna i ESRB:s styrelse (nedan kallad ESRB-styrelsen) och motsvarande ändringar av bestämmelserna som rör styrkommittén, ESRB:s rådgivande tekniska kommitté (nedan kallad den rådgivande tekniska kommittén) samt ESRB:s ordförande och vice ordförande.

text: Vice ordföranden i den rådgivande tekniska kommittén har hittills utsetts bland ledamöterna i den rådgivande tekniska kommittén. Vice ordföranden bör väljas bland ledamöterna i den rådgivande tekniska kommittén och företrädarna på hög nivå av myndigheter som företräds i ESRB-styrelsen så att man uppnår mer flexibilitet vid valet av vice ordförande.

text: Europeiska systemrisknämndens beslut

text: , genom vilket arbetsordningen för ESRB upprättas, som bör därför ändras i enlighet med detta.

text: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

text: Artikel 1

text: Ändringar

text: Beslut

text: ska ändras på följande sätt:

text: Artikel 3

text: ska ersättas med följande:

text: Artikel 3

text: Ledamöter 1. Om en medlemsstat där den nationella centralbanken inte är en utsedd myndighet enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU

text: eller

text: , har utsett en företrädare på hög nivå från en utsedd myndighet som medlem i ESRB:s styrelse med rösträtt enligt

text: artikel 6.1 b i förordning (EU) nr 1092/2010

text: , ska den utsedda myndigheten informera ESRB:s sekretariat om namnet på den företrädaren på hög nivå. 2. Europeiska kommissionen ska informera ESRB:s sekretariat om namnet på dess representant för tillämpningen av

text: artikel 6.1 c i förordning (EU) nr 1092/2010

text: . 3. De nationella tillsynsmyndigheterna, de nationella myndigheter som har anförtrotts genomförandet av politiken för makrotillsyn eller de nationella centralbankerna, beroende på vad som är aktuellt i enlighet med

text: artikel 6.2 a i förordning (EU) nr 1092/2010

text: , ska informera ESRB:s sekretariat om namnen på sina respektive företrädare på hög nivå eller, i förekommande fall i enlighet med

text: artikel 6.3 i förordning (EU) nr 1092/2010

text: , den gemensamma företrädaren som utses som styrelseledamot utan rösträtt. 4. ESRB:s sekretariat ska upprätta, uppdatera och publicera en förteckning över styrelseledamöter med och utan rösträtt. Denna förteckning ska ange alla styrelseledamöters namn vilka myndigheter, nationella centralbanker eller andra institutioner eller kommittéer som dessa styrelseledamöter företräder. Eventuella ändringar i förteckning ska utan dröjsmål meddelas ESRB:s sekretariat.

text: Artikel 4.2

text: ska ersättas med följande: 2. Utöver styrelseledamöter med rösträtt, ordföranden för ECB:s tillsynsnämnd, ordföranden för den gemensamma resolutionsnämnden och ordföranden i ekonomiska och finansiella kommittén får endast en företrädare på hög nivå per medlemsstat för en nationell tillsynsmyndighet, en nationell myndighet som har anförtrotts genomförandet av politiken för makrotillsyn eller en nationell centralbank, beroende på vad som är aktuellt i enlighet med

text: , sitta vid huvudbordet när frågor diskuteras för vilka de har utsetts till nationell företrädare på hög nivå; övriga nationella företrädare på hög nivå deltar som observatörer. Om någon gemensam företrädare som avses i

text: inte är närvarande, ska de berörda nationella företrädarna på hög nivå inbördes samordna och, senast fem kalenderdagar före ett styrelsemöte, tillsammans informera ESRB:s sekretariat om vilka punkter på styrelsens dagordning som de kommer att delta i. Om företrädarna på hög nivå som avses i

text: inte kan enas om hur rotationsregeln ska tillämpas, ska den nationella styrelsemedlemmen med rösträtt före varje möte bestämma vilken nationell företrädare på hög nivå ska sitta vid huvudbordet under diskussionerna för vilket ärende och informera företrädarna om detta.

text: Artikel 5

text: ska ändras på följande sätt:

text: Punkt 1 ska ersättas med följande: 1. ESRB:s ordförande ska ta fram en preliminär dagordning inför varje ordinarie styrelsemöte och överlämna denna till styrkommittén senast åtta kalenderdagar före styrkommitténs möte tillsammans med tillhörande handlingar. Därefter ska ordföranden överlämna den preliminära dagordningen, inkl. tillhörande handlingar, till styrelseledamöterna senast tio kalenderdagar före styrelsemötet. När man planerar arbetet och sätter upp ärenden på styrelsens dagordning ska man beakta följande: a) Deltagande av företrädare på hög nivå för relevanta myndigheter i tredjeländer enligt

text: artikel 4.6

text: bör, i enlighet med

text: artikel 9.5 i förordning (EU) nr 1092/2010

text: , endast gälla för frågor av betydelse för unionen, och exkludera alla fall där situationen avseende individuella finansinstitut eller medlemsstater kan komma att diskuteras. b) Ledamöter som deltar enligt

text: artikel 4.7

text: kan ombedjas att inte delta i styrelsemöten, eller delar av ett möte som avser särskilda punkter på dagordningen, där situationen i enskilda finansinstitut i unionen eller medlemsstaterna kan komma att diskuteras.

text: Punkt 2a ska ersättas med följande: 2a. Inom tre ECB-arbetsdagar efter den dag då den preliminära dagordningen togs emot kan varje ledamot hos ESRB:s sekretariat begära att en punkt på dagordningen ska diskuteras utan närvaro av företrädare för myndigheter från tredjeland eller medlemmar som deltar enligt

text: artikel 4.7

text: , om medlemmen anser att de krav som avses i punkterna 1 a eller 1 b inte uppfylls. Identiteten på den ledamot som gjort begäran ska vara anonym.

text: Punkt 4 ska ersättas med följande: 4. ESRB:s ordförande ska överlämna utkastet till protokoll till styrelseledamöterna för kommentarer och skriftligt godkännande senast två veckor efter mötet eller, om detta inte är möjligt, innan påföljande möte. När protokollen godkänts ska de undertecknas av ESRB-sekretariatets chef. Företrädare för relevanta myndigheter från tredjeland och ledamöter som deltar enligt

text: artikel 4.7

text: , får endast erhålla och/eller kommentera utkast till protokoll som omfattar de punkter på dagordningen i vilka de deltagit.

punkt: d

text: Punkt 5 ska ersättas med följande: 5. Styrelsemötena ska vara hemliga. Styrelsen får besluta att offentliggöra en redogörelse för dess överläggningar, om inte annat följer av tillämpliga krav på konfidentialitet och på ett sådant sätt att det inte går att identifiera enskilda styrelseledamöter, representanter från individuella myndigheter, nationella centralbanker, institutioner eller kommittéer. Styrelsen kan också besluta att ha en presskonferens efter sina möten.

text: Artikel 6.2

text: ska ersättas med följande: 2. Enligt

text: artikel 10.4 i förordning (EU) nr 1092/2010

text: är styrelsen beslutsför om två tredjedelar av ledamöterna med rösträtt är närvarande. Om styrelsen inte är beslutför kan ESRB:s ordförande sammankalla ett extraordinarie möte där beslut kan fattas med en tredjedel närvarande, i vilket fall bestämmelsen i

text: artikel 2.2

text: andra meningen ska gälla.

text: Artikel 7

text: ska ändras på följande sätt:

text: Punkt a ska ersättas med följande: a) den väljande enheten ska bestå av de nationella styrelseledamöterna med rösträtt ad personam.

text: Punkt b ska ersättas med följande: b) ESRB:s ordförande ska sammankalla de nationella styrelseledamöterna med rösträtt till ett valmöte senast 15 kalenderdagar före valet. Ordföranden ska också uppmana valbara kandidater att inkomma med en intresseanmälan. ESRB-sekretariatets chef ska fungera som den väljande enhetens sekreterare.

text: Artikel 8

text: ska ersättas med följande:

text: Artikel 8

text: Ledamöter 1. Nationella styrelseledamöter med rösträtt kan väljas till en av de fyra platserna för nationella ledamöter i styrkommittén som avses i

text: artikel 11.1 c i förordning (EU) nr 1092/2010

text: . 2. Med beaktande av antalet medlemsstater som är deltagande medlemsstater i enlighet med definitionen i

text: artikel 2.1 i förordning (EU) nr 1024/2013

text: och sådana som inte är det vid tidpunkten för valet, ska den väljande enheten som består av de nationella styrelseledamöterna med rösträtt bestämma antalet medlemmar i styrkommittén från deltagande och icke deltagande medlemsstater som avses i

text: . För detta ändamål ska den väljande enheten avrunda uppåt eller nedåt till närmaste heltal. 3. Med beaktande av vad den väljande enheten bestämt enligt ovan, ska ESRB:s ordförande uppmana valbara kandidater att inkomma med en intresseanmälan senast femton kalenderdagar före valet. ESRB:s ordförande ska presentera kandidaterna för den väljande enheten med utgångspunkt i de intresseanmälningar som inkommit innan mötet där valet ska ske inleds. 4. Ordföranden ska anordna en eller flera slutna omröstningar som leder till att den valbara kandidat som erhåller flest röster väljs i enlighet med de proportioner som krävs enligt punkt 2. Vid lika röstetal krävs flera röstningsomgångar. Vid omröstningen bör medlemmarna i den väljande enheten eftersträva att medlemsstaterna representeras på ett väl avvägt sätt. 5. En enkel majoritet av rösterna från vid mötet närvarande medlemmar i den väljande enheten krävs för att välja var och en av de fyra medlemmarna som avses i

text: Artikel 9

text: ska ändras på följande sätt:

text: Punkt 2 ska ersättas med följande: 2. Styrkommittén ska besluta om tidpunkten för sina möten utifrån ett gemensamt förslag från sin ordförande och förste vice ordföranden för ESRB. Ordinarie möten ska som huvudregel hållas under de fyra veckor som föregår ett styrelsemöte.

text: Punkt 4 ska ersättas med följande: 4. Styrkommitténs ordförande och förste vice ordföranden för ESRB får båda på eget initiativ eller på förslag från andra ledamöter av styrkommittén, bjuda in andra personer till styrkommitténs möten om detta är lämpligt och förenligt med sekretessreglerna.

text: Punkt 5 ska ersättas med följande: 5. Om en ledamot av styrkommittén är förhindrad att delta i ett möte får en ersättare utses skriftligen. Ordföranden i den rådgivande vetenskapliga kommittén ska normalt ersättas av en av de två vice ordföranden i den rådgivande tekniska kommittén. Vice ordföranden i den rådgivande tekniska kommittén ska vara ersättare för ordföranden i den rådgivande tekniska kommittén. Chefen för ESRB-sekretariatet ska skriftligen informeras om sådana ändringar i god tid före styrkommitténs möten.

text: Artikel 10

text: ska ändras på följande sätt:

text: Punkt 1 ska ersättas med följande: 1. ESRB:s ordförande och förste vice ordföranden ska tillsammans föreslå en dagordning för alla styrkommitténs möten, och styrkommittén ska anta denna i början av varje möte. ESRB:s ordförande och förste vice ordföranden ska tillsammans ta fram en preliminär dagordning och denna ska i princip, tillsammans med tillhörande handlingar, skickas till styrkommitténs ledamöter minst tio kalenderdagar före mötet. Alla ledamöter i styrkommittén får lämna förslag på frågor och dokument till ESRB:s ordförande och förste vice ordföranden för behandling i styrkommittén.

text: Punkt 2 ska ersättas med följande: 2. Styrkommittén ska i förväg bereda punkter på den preliminära dagordningen inför styrelsemöte tillsammans med relevanta handlingar. Styrkommittén ska bereda ärenden för styrelsen och, om så är lämpligt, även peka ut alternativ eller lösningar. När man planerar arbetet och sätter upp ärenden på styrelsens dagordning ska man beakta bestämmelserna i

text: artikel 5.1 a

text: respektive 5.1 b. Styrkommittén ska fortlöpande rapportera till styrelsen om hur ESRB:s verksamhet fortskrider.

text: Artikel 13

text: ska ändras på följande sätt:

text: Punkt 2a ska ersättas med följande: 2a. En företrädare för de nationella centralbankerna på Island och i Norge och, när det gäller Liechtenstein, en företrädare för finansministeriet, samt en företrädare för den behöriga nationella tillsynsmyndigheten i var och en av dessa medlemsstater i Efta ska delta i den rådgivande tekniska kommitténs möten. Ordföranden i den rådgivande tekniska kommitté får, på eget initiativ eller på förslag från en eller flera medlemmar i den rådgivande tekniska kommittén, även bjuda in en företrädare på hög nivå från en utsedd myndighet i enlighet med 6.1 b i förordning

text: (EU) nr 1092/2010

text: och/eller en företrädare på hög nivå för en nationell myndighet som har anförtrotts genomförandet av politiken för makrotillsyn i enlighet med

text: artikel 6.2 a i den förordningen

text: att delta i den rådgivande tekniska kommitténs möten om detta är lämpligt och förenligt med sekretessreglerna. Ordföranden i den rådgivande tekniska kommitté får, på eget initiativ eller på förslag från en eller flera medlemmar i den rådgivande tekniska kommittén, även bjuda in en företrädare på hög nivå för relevanta myndigheter i tredjeländer i enlighet med

text: , att delta i den rådgivande tekniska kommitténs möten om detta är lämpligt och förenligt med sekretessreglerna.

text: Punkt 5 ska ersättas med följande: 5. Ledamöterna i den rådgivande tekniska kommittén ska välja en vice ordförande för den rådgivande tekniska kommittén. Valet sker genom sluten omröstning och beslut fattas med enkel majoritet av de avgivna rösterna. Ledamöter i den rådgivande tekniska kommittén och höga tjänstemän inom ESRB:s medlemsinstitutioner är valbara kandidater. Representanten för den rådgivande vetenskapliga kommittén får inte väljas till vice ordförande för den rådgivande tekniska kommittén. Mandatperioden för vice ordföranden i den rådgivande tekniska kommittén är tre år och kan förnyas.

text: Punkt 7 ska ersättas med följande: 7. Ordförande i rådgivande tekniska kommittén ska föreslå en dagordning senast tio kalenderdagar före ett möte, som tas fram i enlighet med

text: artikel 13.3 i förordning (EU) nr 1092/2010

text: , och överlämna denna till rådgivande tekniska kommittén för godkännande. ESRB:s sekretariat ska säkerställa att alla ledamöter i den rådgivande tekniska kommittén erhåller de dokument som hör samman med punkterna på dagordningen. När man planerar arbetet och sätter upp ärenden på den rådgivande tekniska kommitténs dagordning ska man beakta följande: a) Deltagande av företrädare på hög nivå för relevanta myndigheter i tredjeländer enligt

text: artikel 13.2

text: a bör endast gälla för frågor av betydelse för unionen, och exkludera alla fall där situationen avseende enskilda finansinstitut eller medlemsstater kan komma att diskuteras. b) Företrädare för behöriga myndigheter i Eftas medlemsstater kan ombedjas att inte delta i den rådgivande tekniska kommitténs möten, eller delar av ett möte som avser särskilda punkter på dagordningen, där situationen i enskilda finansinstitut i unionen eller medlemsstaterna kan komma att diskuteras. Inom tre ECB-arbetsdagar efter den dag då den preliminära dagordningen togs emot får varje företrädare hos ESRB:s sekretariat begära att en punkt på dagordningen ska diskuteras utan närvaro av sådana företrädare som deltar i enlighet med

text: artikel 13.2

text: a, om de krav som avses i punkterna 7 a och/eller 7 b inte uppfylls. Identiteten på den företrädare som gjort begäran ska vara anonym.

text: Punkt 8 ska ersättas med följande: 8. ESRB:s sekretariat ska ge stöd till den rådgivande tekniska kommittén. Chefen för ESRB:s sekretariat ska förbereda protokollet från den rådgivande tekniska kommitténs möten, som ska överlämnas för kommentarer och godkännande senast två veckor efter mötet eller, om detta inte är möjligt, före påföljande möte.

text: Artikel 14.1

text: ska ersättas med följande: 1. Styrelsen ska höras om de kandidater ECB föreslår som chef för ESRB:s sekretariat i enlighet med

text: artikel 3.2 i förordning (EU) nr 1096/2010

text: . ESRB:s styrelse ska, efter ett öppet och transparent förfarande, bedöma huruvida kandidaterna till tjänsten som chef för ESRB:s sekretariat besitter de kunskaper, det oberoende och den erfarenhet som behövs för att leda sekretariatet. ESRB:s styrelse ska i tillräcklig omfattning hålla Europaparlamentet och rådet informerade om bedömnings- och konsultationsförfarandet.

text: Artikel 19.2

text: ska ersättas med följande: 2. ESRB:s varningar och rekommendationer ska antas av styrelsen och undertecknas av ESRB:s ordförande eller ESRB-sekretariatets chef för att intyga deras överensstämmelse med styrelsens beslut.

text: Artikel 25.2

text: ska ersättas med följande: 2. Styrelsen, styrkommittén, den rådgivande tekniska kommittén samt den rådgivande vetenskapliga kommittén får genomföra offentliga eller icke-offentliga utfrågningar. Berörda parter som marknadsaktörer, konsumentorganisationer och akademiska experter som deltar i en utfrågning ska väljas ut på ett icke-diskriminerande sätt med målsättningen att belysa specifika situationer.

text: Artikel 27.1

text: ska ersättas med följande: 1. ESRB:s rättsliga instrument ska antas av styrelsen och undertecknas av ESRB:s ordförande eller ESRB-sekretariatets chef för att intyga deras överensstämmelse med styrelsens beslut.

text: Artikel 28.2

text: ska ersättas med följande: 2. De överenskommelser som avses i artikel

text: och

text: i förordning (EU) nr 1092/2010 samt alla andra överenskommelser med andra institutioner eller myndigheter som avser utbyte av information, inklusive konfidentiell information, ska godkännas av styrelsen och undertecknas av ESRB:s ordförande å styrelsens vägnar.

text: Artikel 2

text: Ikraftträdande

text: Detta beslut träder i kraft den 24 mars 2020.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: Se pressreleasen efter ESRB-styrelsens möte den 2 april 2020, finns på https://www.esrb.europa.eu/news/pr/date/2020/html/esrb.pr200409~a26cc93c59.en.html

text: Se t.ex. den årliga EU Non-bank Financial Intermediation Risk Monitor 2019, finns på https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/nbfi_monitor/esrb.report190717_NBFImonitor2019~ba7c155135.en.pdf?aad1f4a011a6d589537645242475aa89

text: Se

text: artikel 40.4 i kommissionens direktiv 2010/43/EU av den 1 juli 2010

text: om genomförande av

text: när det gäller organisatoriska krav, intressekonflikter, uppföranderegler, riskhantering och innehållet i avtalet mellan ett förvaringsinstitut och ett förvaltningsbolag (EUT L 176, 10.7.2010, s. 42).

text: Se

text: artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011

text: om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiv

text: och

text: och förordningarna

text: (EG) nr 1060/2009

text: och

text: (EU) nr 1095/2010

text: (EUT L 174, 1.7.2011, s. 1).

text: Esma, Final Report: Guidelines on liquidity stress testing in UCITS and AIFs, 2 september 2019, finns på: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma34-39-882_final_report_guidelines_on_lst_in_ucits_and_aifs.pdf

text: Se Esmas pressmeddelande den 30 januari 2020, finns på https://www.esma.europa.eu/press-news/esma-news/esma-launches-common-supervisory-action-ncas-ucits-liquidity-risk-management

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009

text: om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (EUT L 302, 17.11.2009, s. 32).

text: och

text: och förordningarna

text: (EG) nr 1060/2009

text: och

text: (EU) nr 1095/2010

text: (EUT L 174, 1.7.2011, s. 1).

publisher: Europeiska systemrisknämnden

sprak: sv

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 6 maj 2020 om likviditetsrisker i investeringsfonder (ESRB/2020/4) 2020/C 200/01

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

type: stycke

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artikel

text: 3.2 b

text: 3.2 d

text: , och 3.2 f samt artiklarna

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt

text: artikel 15.3 e

text: och artiklarna

text: , och

text: Coronapandemin (covid-19) och de därmed sammanhängande och nödvändiga motåtgärderna utgör en allvarlig och aldrig tidigare skådad chock för de europeiska ekonomierna. Mot denna bakgrund meddelade styrelsen för Europeiska systemrisknämnden (ESRB) vid sitt möte den 2 april 2020 att den skulle inrikta sin verksamhet på fem prioriterade områden där samordningen mellan myndigheter i unionen förväntas vara särskilt viktig för att trygga den finansiella stabiliteten i unionen. Ett av dessa fem prioriterade områden är likviditeten på de finansiella marknaderna och konsekvenser för kapitalförvaltare och försäkringsgivare.

text: Den kraftiga nedgången i tillgångspriser som observerades i början av covid-19-pandemin åtföljdes av betydande uttag från vissa investeringsfonder och en kraftigt försämrad likviditet på de finansiella marknaderna. Även om marknadsvillkoren har stabiliserats, främst på grund av beslutsamma åtgärder från centralbanker, tillsynsmyndigheter och regeringarna i unionen och globalt, råder det fortfarande stor osäkerhet om de makrofinansiella utsikterna.

text: ESRB:s tidigare bedömningar av finansiell förmedling av andra än banker har belyst potentiella sårbarheter som härrör från investeringsfonder som har korta inlösenperioder och investerar i mindre likvida tillgångar. Sådana obalanser vad gäller likviditeten ökar risken för ytterligare pressade värderingarna i tider av stress, om investeringsfonder försöker sälja mindre likvida tillgångar under en kort tid för att klara av alla begäran om inlösen. Detta kan medföra orealiserade förluster på tillgångar som värderas enligt marknadsvärderingsprincipen hos andra finansinstitut som har exponeringar mot samma eller korrelerade tillgångar, eller leda till en plötslig åtstramning av de finansiella villkoren.

text: Befintliga EU-regler innehåller särskilda skyldigheter för fonders förvaltningsbolag när det gäller likviditetsriskhantering i förhållande till de fonder som de förvaltar. För företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) ska likviditetsprofilen för fondföretagets investeringar vara förenliga med den inlösenpolicy som fastställs i fondbestämmelserna, bolagsordningen eller prospektet. För alternativa investeringsfonder (AIF-fonder) måste investeringsstrategin, likviditetsprofilen och inlösenpolicyn också vara konsekventa. Dessa regler kompletteras av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens (Esma) riktlinjer för likviditetsstresstester i fondföretag och AIF-fonder enligt vilka fondförvaltare regelbundet ska testa sina fonders motståndskraft mot likviditetsrisker under normala och exceptionella likviditetsförhållanden.

text: Denna rekommendation är utformad för att förbättra beredskapen att reagera på potentiella framtida negativa chocker som skulle kunna leda till en försämring av likviditeten på finansmarknaderna, vilket skulle kunna få negativa följder för den finansiella stabiliteten i unionen.

text: ESRB är medveten om att sektorn för investeringsfonder i unionen är stor och heterogen. Med beaktande av detta har ESRB identifierat två segment som särskilt högprioriterade områden för förbättrad granskning ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv.

text: Det första av dessa segment är investeringsfonder med betydande exponeringar mot företagslån. Strax efter att covid-19-pandemin bröt ut skedde betydande uttag från investeringsfonder som investerar i företagslån. Dessutom innehar investeringsfonder en betydande andel av de företagsobligationer från icke-finansiella företag som är utestående i unionen. Alla framtida uttag från öppna fonder med korta inlösenperioder skulle kunna leda till att fondförvaltarna säljer mindre likvida tillgångar snabbt, vilket kan bidra till en försämring av likviditetsvillkoren på marknaderna för företagslån. Detta kan få negativa spridningseffekter för andra finansinstitut som har exponeringar mot dessa tillgångar – t.ex. försäkringsbolag, pensionsfonder eller banker – eller en negativ inverkan på kostnaderna för, och tillgången till, marknadsbaserad finansiering för icke-finansiella företag.

text: Det andra segment som ESRB identifierat som ett särskilt högt prioriterat område för ökad granskning ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv är investeringsfonder med betydande exponeringar mot fastigheter. De begränsningar ur folkhälsosynpunkt som är nödvändiga för att förhindra spridningen av covid-19 skulle kunna leda till färre transaktioner på fastighetsmarknaden och ökad osäkerhet kring värderingarna. Fastighetsfonder beräknas inneha omkring en tredjedel av unionens marknad för kommersiella fastigheter. Framtida uttag från investeringsfonder som har betydande fastighetsinnehav kan bidra till att pressa fastighetspriserna om de åtföljs av fastighetsförsäljningar under en tid med låga transaktionsvolymer. Detta kan få negativa konsekvenser för andra finansinstitut som har exponeringar mot fastigheter, inklusive sådana som använder fastigheter som säkerhet vid långivning.

text: För att säkerställa att unionens finansiella system bidrar till att absorbera, snarare än att förstärka, covid-19-chock krävs en betydande samordning både mellan de tillsynsmyndigheter som ansvarar för olika segment av finansmarknaderna och över gränserna. Detta gäller särskilt kapitalmarknadsverksamhet, inbegripet sådan som genomförs av investeringsfonder, där de gränsöverskridande flödena är stora och där det faktum att denna verksamhet fungerar väl är beroende av ett antal aktörer i det finansiella systemet.

text: ESRB är medveten om det högprioriterade arbetet som Esma för närvarande utför för att öka tillsynskonvergensen avseende fondförvaltarnas hantering av likviditetsrisker. Detta inbegriper Common Supervisory Action on UCITS’ managers liquidity risk management announced in 2020 och Esmas pågående samordning av tillsynsåtgärder mot bakgrund av covid-19.

text: Denna rekommendation är inte tänkt att påverka det arbete som unionens centralbanker utför inom ramen för sina penningpolitiska mandat.

text: ESRB:s rekommendationer offentliggörs efter det att mottagarna har informerats, och efter det att styrelsen har informerat Europeiska unionens råd om sin avsikt att göra detta samt rådet getts möjlighet att agera.

text: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

text: BILAGA

type: rubrik

text: För rekommendation A ska nedanstående kriterier uppfyllas.

text: För att möjliggöra ett målinriktat arbete bör Esma samordna med nationella behöriga myndigheter för att

punkt: a

text: identifiera de investeringsfonder inom unionen som har särskilt stora exponeringar mot företagslån och fastigheter och som har en särskild betydelse ur ett makrotillsynsperspektiv. Genom att begränsa arbetet till dessa fonder avser denna rekommendation att säkerställa att arbetet kan genomföras inom den tid som står till förfogande. Esma kan också överväga andra relevanta egenskaper när det gäller att identifiera fonder, t.ex. inlösenfrekvensen och/eller graden av finansiell hävstång.

punkt: b

text: på ett målinriktat sätt föra en dialog med den undergrupp av investeringsfonder som identifieras enligt punkt a för att bedöma deras nuvarande beredskap för en oväntad ökning av inlösen och/eller en ökad osäkerhet kring värderingar, inklusive att bilda sig en uppfattning om hur dessa fonder på kort sikt kan tänkas reagera på potentiella framtida negativa chocker.

punkt: c

text: bedöma beredskapen hos investeringsfonder verksamma inom segmenten företagslån och fastigheter för och bedöma om det behövs ytterligare åtgärder för att öka beredskapen. Denna bedömning bör särskilt inriktas på potentiella framtida chocker från inlösen och/eller chocker pga. av osäkerheter avseende värderingen och överväga huruvida ytterligare åtgärder behövs – t.ex. ytterligare vägledning till antingen fonder eller tillsynsmyndigheter när det gäller användningen av verktyg för likviditetshantering och/eller hanteringen av osäkerheter avseende värderingen.

text: Följande aspekter bör beaktas som en del av tillsynsarbetet, med särskild inriktning på områden som är relevanta ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv.

text: Fonder med särskilt stora exponeringar gentemot företagslån Som ett led i det riktade arbetet med fonder med särskilt stora exponeringar gentemot företagslån är följande information sannolikt särskilt användbar ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv:

punkt: i

text: Information för att bedöma hur fonderna agerade vid utbrottet av covid-19. Denna information kan omfatta i) vilka nivåer inlösen nådde vid början av covid-19-pandemin, när begärandena om inlösen var höga hos en rad fonder för företagsobligationer, ii) hur verktygen för likviditetshantering användes vid den tidpunkten, inbegripet de specifika verktyg som aktiverats av olika typer av fonder, och iii vilka typer av tillgångar som såldes för att hantera inlösen av andelar och på vilket sätt (t.ex. genom vertikal delning).

punkt: ii

text: Information för att bedöma den aktuella beredskapsnivån. Denna information kan omfatta beskrivningar av i) vilka likviditetshanteringsverktyg de identifierade fonderna har, ii) hur fondförvaltare själva förbereder sig för eventuella framtida negativa chocker, iii) hur fondförvaltarna sannolikt skulle reagera om begärandena om inlösen åter ökar, iv) vilka likvida tillgångar de identifierade fonderna har för tillfället, och v) antal och typ av investerare i fonden (t.ex. icke-professionella kontra institutionella investerare).

text: Fonder med särskilt stora exponeringar gentemot fastigheter Som ett led i det riktade arbetet med fonder med särskilt stora exponeringar gentemot fastigheter är följande information sannolikt särskilt användbar ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv:

text: Information för att bedöma hur stor den aktuella osäkerheten kring värderingarna är, och hur stora begärandena om inlösen är. Denna information kan omfatta beskrivningar av i) osäkerheten kring värderingarna som fastighetsfonder i olika jurisdiktioner står inför, ii) hur verktyg för likviditetshantering hittills har använts, inbegripet de specifika verktyg som aktiverats, och iii) storleken på begärandena om inlösen sedan början av covid-19-pandemin och det sätt på vilket de identifierade fonderna har hanterat dessa.

text: Information för att bedöma den aktuella beredskapsnivån Denna information kan omfatta beskrivningar av i) fastighetsfondernas strukturella särdrag (hur många transaktioner de genomför, uppsägningstider, etc.), ii) vilka likviditetshanteringsverktyg de identifierade fonderna har, iii) hur fondförvaltare själva förbereder sig för eventuella framtida negativa chocker, iv) hur fondförvaltarna sannolikt skulle reagera om osäkerheten kring värderingarna ökar/ begärandena om inlösen ökar, v) vilka likvida tillgångar de identifierade fonderna har för tillfället, och vi) antal och typ av investerare i de identifierade fonderna (t.ex. icke-professionella kontra institutionella investerare).

type: vagledning

utgivare: esrb


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012

text: om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1).

text: Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 153/2013

text: av den 19 december 2012 om komplettering av

text: med avseende på tekniska tillsynsstandarder för krav på centrala motparter (EUT L 52, 23.2.2013, s. 41).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/834 av den 20 maj 2019

text: om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: vad gäller clearingkravet, ett tillfälligt upphävande av clearingkravet, rapporteringskraven, riskbegränsningsteknikerna för OTC-derivatkontrakt som inte clearas av en central motpart, registreringen och tillsynen av transaktionsregister samt kraven för transaktionsregister (EUT L 141, 28.5.2019, s. 42).

text: Förslag till tekniska standarder under

text: Handbok för bedömning av efterlevnaden av ESRB:s rekommendationer, april 2016, finns på https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 25 maj 2020 om de likviditetsrisker som utgår från marginalsäkerhetskrav (ESRB/2020/6) 2020/C 238/01

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artikel 3.2

text: b

text: d

text: , och f samt artiklarna

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt

text: artikel 15.3 e

text: och artiklarna

text: , och

text: Central clearing och marknader för marginalbetalningar avseende transaktioner som inte är föremål för central clearing är viktiga för den finansiella stabiliteten, särskilt för att hantera motpartsrisk. En ökad central clearing av derivat och säkerheter för derivatpositioner som inte är föremål för central clearing har medfört att derivatmarknaderna uppvisar en kraftigt förbättrad motståndskraft jämfört med finanskrisen 2008. Dessa reformer – som letts av rådet för finansiell stabilitet (FSB) utifrån de överenskommelser som nåtts på G20-nivå – har hjälpt till att den oro som funnits på marknaderna den senaste tiden inte har lett till en mer omfattande oro kring motpartskreditrisk. Central clearing maximerar också möjligheten till nettning, och förbättrar därmed likviditeten, inklusive marginalsäkerhetskrav som på ett mekaniskt sätt speglar förändringana i marknadspriserna.

text: Marknadsstörningar, t.ex. kraftiga prisfall och hög volatilitet, medför att marginalsäkerhetskraven ökar och kan också medföra att den initiala marginalsäkerheten som ska ställas för värdepapper, råvaror eller derivat ökar kraftigt. Marginalsäkerheter är viktiga för hur en central motpart hanterar motpartskreditrisk och är en integrerad del av riskhanteringen som stöder systemets motståndskraft.

text: Marknadsstörningar kan få stora konsekvenser för marknadsaktörernas likviditetshantering, deras finansieringsbehov, och eventuellt även för deras solvens om likviditetsproblemen skulle leda till omfattande blixtförsäljning av tillgångar (s.k. fire sales).

text: I förlängningen kan externa händelser till följd av stora rörelser på marknaderna och de därav resulterande marginalsäkerhetskraven utgöra en risk för det finansiella systemets stabilitet.

text: Covid-19 pandemin och den kraftigt ökade volatiliteten i oljepriset har bl.a. medfört krav på kraftigt ökade marginalsäkerhetskrav på både marknader där clearingen sker centralt, och sådana där den inte sker centralt. Sedan början av februari 2020 har de initiala marginalsäkerheterna ökat – mer för noterade derivat än OTC-derivat – mot bakgrund av högre transaktionsvolymer, och pga. av att modellerna för derivathandeln beaktar större potentiella förluster i framtiden baserat på den ökade volatiliteten. Dessutom har de centrala motparterna krävt stora belopp för dagliga variationsmarginaler för att beakta marknadens rörelser, där motsvarande utbetalning oftast först sker påföljande morgon vilket medför att likviditet tillfälligt innehas på den centrala motpartens konton. Man har även kunnat iaktta en avsevärd ökning i betalningar/utbetalningar av variationsmarginaler på bilaterala portföljer under mars månad.

text: Många clearingmedlemmar har sett en särskilt kraftig ökning av de initiala säkerhetsmarginalerna och vissa clearingmedlemmar har haft likviditetsproblem. Hittills har dock ingen central motpart etablerad inom unionen hamnat på obestånd. Marginalsäkerhetskrav kan ha haft betydande effekt för icke-banker, via kunders clearing eller genom transaktioner som inte är föremål för central clearing, pga. likviditetsproblem. Marknadsaktörernas framtida förmåga att hantera marginalsäkerhetskrav kommer att bero på den framtida volatiliteten och hur de klarar av sin likviditetshantering.

text: Koncentrationen på nivån centrala motparter och clearingmedlemmar samt de kopplingar som existerar mellan centrala motparter genom gemensamma clearingmedlemmar, tillhandahållare av likviditet, förvaringsinstitut eller investeringsmotparter kan också öka risken för att likviditetsrisker sprids.

text: De tekniska standarderna och riktlinjerna för att undvika procykliska effekter som introducerats genom

text: har som mål att begränsa de procykliska effekterna från centrala motparters marginalsäkerhetskrav. Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 153/2013

text: innehåller specifikationer avseende de konjunkturförstärkande effekterna som utgår från marginalsäkerheter vilka nationella behöriga myndigheter ska beakta. Ändringarna av EMIR, som införts genom

text: , ökar transparensen för hur marginalsäkerheter fastställs mellan centrala motparter och clearingmedlemmar, denna transparens gäller dock inte för förhållandet mellan clearingmedlemmarna och deras kunder.

text: Europeiska systemrisknämnden (ESRB) ansvarar för makrotillsynen över det finansiella systemet inom unionen. ESRB bör därför bidra till att förhindra eller minska systemrisker för den finansiella stabiliteten, inklusive risker som hör samman med likviditet. Inom ramen för sitt uppdrag bedömer ESRB de risker för det finansiella systemet som kan utgå från stora marginalsäkerhetskrav och lämnar förslag på hur dessa risker kan minskas.

text: ESRB är medveten om likviditetsfördelarna för hela det finansiella systemet som utgår från den centrala clearingens multilaterala nettning. ESRB ser också de systematiska fördelarna med central clearing som ett viktigt sätt att förstärka den finansiella stabiliteten genom att säkerställa och främja en sund riskhantering vad gäller kredit- och likviditetsrisk.

text: ESRB är medveten om att policyåtgärder avseende marginalsäkerheter inte får äventyra skyddet mot motpartskreditrisk. Motparter, inkl. clearingmedlemmar i centrala motparter och deras kunder, bör säkerställa att de innehar tillräckligt med likviditet för att kunna uppfylla marginalsäkerhetskrav vid rätt tidpunkt. Ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv är det dock också fördelaktigt att säkerställa att de centrala motparternas beslut avseende riskhantering inte i onödan belastar clearingmedlemmarna, clearingmedlemmarnas kunder och andra motparter pga. av alltför stora procykliska åtgärder, och på så sätt oavsiktligt skapar likviditetsproblem som kan leda till solvensproblem. ESRB räknar med att de centrala motparterna, som svar på dessa rekommendationer, säkerställer att deras riskhantering och motståndskraft upprätthålls och fortsätter skydda marknadsaktörerna mot förluster pga. fallissemang.

text: Rekommendationerna A och D har som mål att begränsa plötsliga och kraftiga (procykliska) förändringar och tröskeleffekter som har ett samband med initiala marginalsäkerheter (inkl. extra initiala marginalsäkerheter) och säkerheter i) från centrala motparter gentemot sina clearingmedlemmar, ii) från clearingmedlemmar gentemot sin kunder, och iii) inom den bilaterala sfären, där de är resultatet av en mekanisk tilltro till kreditbetyg och eventuellt av interna procykliska kreditbedömningsmetoder. Likviditetsplaneringen bör i möjligaste mån planeras och hanteras så att man begränsar oväntade och stora marginalsäkerhetskrav. För att säkerställa att marknadsaktörerna kan anpassa sig på ett ordnat sätt bör man tillämpa rimliga och genomförbara tidsperioder för alla ändringar avseende marginalsäkerheter och värderingsavdrag.

text: Rekommendation B har som mål att säkerställa att centrala motparter i sina stresstester avseende likviditet på ett omfattande sätt beaktar händelser som kan medföra att det uppstår en likviditetsbrist, med målet att ge dem incitament att förbättra sin hantering av tjänsteleverantörer för likviditet. Mot bakgrund av en hög koncentration och nära kopplingarna mellan centrala motparter och deras tjänsteleverantörer för likviditet, och att en god likviditetshantering hos varje individuell central motpart skulle förbättra riskhanteringen ur ett system- och makrotillsynsperspektiv, kommer detta att förbättra marknadens samlade motståndskraft.

text: Rekommendation C har som mål att säkerställa att centrala motparter, samtidigt som de upprätthåller sin egna finansiella motståndskraft, begränsar asymmetrin vid betalningen av dagligen skiftande tilläggsmarginalsäkerheter – att de utformar sina regler och tidsfrister på ett sätt som gör dem förutsägbara och undviker onödiga likviditetsbelastningar för clearingmedlemmar som kan leda till fallissemang.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA I

text: 1. Uppgifter om mottagaren

text: Rekommendation

text: Mottagarens land

text: Institut

text: Uppgiftslämnarens namn och kontaktuppgifter

text: Datum för meddelande

text: 2. Meddelande om åtgärder

text: Rekommendation | Efterlevs rekommendationen? (ja/nej/ej tillämpligt) | Beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att säkerställa efterlevnad | Motivering till varför efterlevnaden inte är fullständig

text: Rekommendation A.1

text: Rekommendation A.2

text: Rekommendation A.3

text: Rekommendation A.4

text: Rekommendation B.1

text: Rekommendation B.2

text: Rekommendation B.3

text: Rekommendation B.4

text: Rekommendation C.1

text: Rekommendation C.2

text: Rekommendation D.1

text: Rekommendation D.2

text: 3. Anmärkningar

text: Detta formulär ska användas för det meddelande som krävs enligt

text: artikel 17.1 i förordning (EU) nr 1092/2010

text: Varje mottagare ska skicka det ifyllda formuläret till ESRB via ESRB:s sekretariat på elektronisk väg genom att läggas i den särskilda DARWIN-mappen eller sändas per e-post till notifications@esrb.europa.eu. ESRB:s sekretariat kommer att vidarebefordra meddelandena i aggregerad form till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

text: Om en rekommendation inte är tillämplig, var god välj alternativet ej tillämpligt i rutan Efterlevs rekommendationen?

text: Mottagarna förväntas tillhandahålla all relevant information och dokumentation som rör genomförandet av rekommendationerna, inbegripet information om orsaker och tidsramarna avseende vidtagna åtgärder.

text: Om en mottagare endast delvis efterlever rekommendationen, bör en fullständig redogörelse göras för omfattningen av den bristande efterlevnaden samt andra uppgifter lämnas om den partiella efterlevnaden. I förklaringen bör det tydligt anges vilka delar av rekommendationen som mottagarna inte uppfyller.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: Europeiska centralbankens rekommendation ECB/2020/19 av den 27 mars 2020 om utdelningar under COVID-19-pandemin och om upphävande av rekommendation ECB/2020/1 (EUT C 102I, 30.3.2020, s. 1).

text: Detta omfattar inte filialer till finansinstitut.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: av den 22 december 2011 om de nationella myndigheternas mandat för makrotillsyn (EUT C 41, 14.2.2012, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009

text: om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012

text: om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1).

text: Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2015/35

text: av den 10 oktober 2014 om komplettering av

text: om upptagande och utövande av försäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 12, 17.1.2015, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014

text: om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av

text: rådets direktiv 82/891/EEG

text: och

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG

text: och

text: samt Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EU) nr 1093/2010

text: och

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

text: Ange i vilken egenskap som svar lämnas, dvs. som behörig myndighet eller tillsynsmyndighet enligt

text: artikel 4.1

text: .40 i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: artikel 13.10 i direktiv 2009/138/EG

text: , som behörig myndighet enligt

text: artikel 22 i förordning (EU) nr 648/2012

text: eller som makrotillsynsmyndighet.

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 27 maj 2020 om begränsning av utdelningar under covid-19-pandemin (ESRB/2020/7) 2020/C 212/01

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artikel

text: 3.2 b

text: 3.2 d

text: och

text: 3.2 f

text: samt artiklarna

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt

text: artikel 15.3 e

text: och artiklarna

text: , och

text: Den kris som orsakats av coronavirussjukdom 2019 (covid-19) har snabbt utvecklats från ett dramatiskt medicinskt nödläge till en allvarlig ekonomisk chock som kan utvecklas till en systemisk finanskris. Det är ovisst hur länge krisen kommer att pågå och hur allvarlig den kan bli. Det framgår tydligt att finansinstituten behöver ha tillräckligt med kapital för att minska systemrisken och bidra till den ekonomiska återhämtningen.

text: Ett antal av Europeiska systemrisknämndens (ESRB) medlemsinstitutioner, närmare bestämt Europeiska bankmyndigheten (EBA), Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa), Europeiska centralbanken (ECB) och många nationella myndigheter, har uppmanat banker, försäkringsföretag och återförsäkringsföretag i EU att avstå från självvalda utbetalningar (t.ex. utdelningar, bonusar och återköp av aktier som genomförs i syfte att ersätta aktieägarna). Ett sådant agerande kan stärka den finansiella sektorns motståndskraft och utlåningskapacitet till den reala ekonomin under stressade förhållanden samt minska risken för att finansinstitut fallerar till följd av covid-19-relaterade risker.

text: ESRB ansvarar för makrotillsynen över det finansiella systemet inom unionen och bör bidra till att den inre marknaden fungerar smidigt för att på så sätt säkerställa att den finansiella sektorn på ett uthålligt sätt bidrar till den ekonomiska tillväxten. ESRB välkomnar och stöder till fullo medlemsinstitutionernas initiativ, men anser även att det behöver utfärdas en rekommendation för att säkerställa att de finansinstitut inom den finansiella sektorn som kan utgöra en risk för den finansiella stabiliteten bibehåller höga kapitalnivåer.

text: I denna rekommendation erkänns bankernas procykliska beteende och avgörande funktion i ekonomin. Rekommendationen syftar till att begränsa bankernas vinst- och kapitalfördelning i syfte att öka deras motståndskraft under krisen samt främja nödvändig utlåning till den reala ekonomin. Syftet är även att minska risken för att aktieägare och företagsledning i banker som fått statligt stöd under krisen i stället allokerar kapitalet för egen vinning. Om banker använder utdelningar för att signalera styrka gentemot marknaden kan sådana åtgärder dessutom undergräva den relativa positionen för mer försiktiga finansinstitut, vilket kan medföra en stigmatisering för deras del. Detta sistnämnda argument talar för breda, samordnade och obligatoriska åtgärder. Värdepappersföretag är upptagna i förteckningen över finansiella institut som omfattas av denna rekommendation eftersom de är viktiga för marknadens funktion och kan utgöra liknande risker för bankerna.

text: Genom rekommendationen bekräftas den solvensrisk som krisen utgör för försäkringsföretag och återförsäkringsföretag. Kassaflödena från nya avtal kommer sannolikt att minska samtidigt som skulderna ökar till följd av en längre period med mycket låga räntor och lägre tillgångsavkastning framöver. Eftersom försäkringsföretag och återförsäkringsföretag har en viktig funktion inom finanssektorn är risken här också en gemensam riskminskningsstrategi, t.ex. genom försäljning av mer högavkastande företagsobligationer, och att en sådan strategi skulle förstärkas av omfattande nedgraderingar. För försäkringsföretag och återförsäkringsföretag gäller också samma argument som har framförts i fråga om bankerna: att utdelningar signalerar styrka gentemot marknaden och att begränsningar medför en stigmatisering.

text: Denna rekommendation är utformad för att omfatta centrala motparter eftersom de har en systemviktig roll vid clearing av finansmarknadens transaktioner. Genom att bibehålla en ännu större kapitalbas skulle centrala motparter kunna klara förluster som inte är fallissemangsrelaterade, vilket är särskilt relevant i fråga om operativ risk som centrala motparter täcker genom sin kapitalbas och inte med clearingmedlemmarnas bidrag. Denna rekommendation kommer att säkerställa enhetlighet mellan finansinstituten i en tid när de centrala motparternas intäkter kan gynnas av att volymerna av marknadstransaktioner ökar och i förekommande fall kan medföra att de på frivillig basis kan öka sitt eget risktagande när vattenfallsprincipen vid obestånd tillämpas, mot bakgrund av de generellt ökade riskerna till följd av ökad marknadsvolatilitet. En bibehållen kapitalbas i centrala motparter beräknas slutligen minska sannolikheten för att skattebetalarnas pengar utnyttjas i händelse av (fallissemangsrelaterade eller andra) förluster i en tid när de offentliga utgifterna redan står under särskild press. Det är överlag viktigt att centrala motparter bibehåller en tillräcklig förfinansierad kapitalbas utöver initiala säkerhetsmarginaler och obeståndsfonder.

text: Denna rekommendation är avsedd att omfatta åtgärder som vidtas av finansinstitut och som leder till att deras kapitalbas minskar kvantitativt eller kvalitativt eller till att deras förlusttäckningskapacitet minskar under den covid-19-relaterade krisen. Detta inbegriper utbetalning av utdelningar, återköp av stamaktier och betalning av rörlig ersättning. Om ett finansinstitut önskar byta ut stamaktier skulle det vara förenligt med denna rekommendation.

text: I denna rekommendation erkänns principerna för den inre marknaden samt den tillväxtfrämjande betydelsen av fri kapitalrörelse och riskdelning inom unionen. Syftet är att ta höjd för riskerna med potentiella negativa externa effekter av de beslut som fattas av gränsöverskridande finansinstitut i oroliga tider. Ekonomiska nödlägen leder ofta till en flykt till säkra placeringar eller ökat fokus på hemmamarknaderna, vilket kan få negativa effekter på de lokala ekonomierna. Denna rekommendation förordar att de relevanta myndigheterna inleder en dialog när de överväger att införa utbetalningsbegränsningar för dotterbolag till finansinstitut i unionen.

text: Regelverken varierar mellan olika sektorer och medlemsstater, och de relevanta myndigheterna bör överväga att använda alla tillgängliga tillsynsverktyg enligt både EU-lagstiftning och nationell rätt, till exempel rekommendationer eller riktlinjer, för att uppnå målen med denna rekommendation, i den omfattning som är tillåtet enligt lag.

text: Denna rekommendation innehåller en förteckning över de finansinstitut vilka som minimum bör omfattas av begränsningar. Myndigheterna får införa begränsningar för andra finansinstitut som tillhandahåller utlåning till den reala ekonomin, t.ex. finansiella leasingföretag.

text: Denna rekommendation är utformad för att stödja tidigare initiativ från ECB, EBA, Eiopa och nationella myndigheter samt för att stärka argumenten för ett enhetligt tillvägagångssätt i unionen och mellan olika segment av den finansiella sektorn, samtidigt som hänsyn tas till segmentens avgörande betydelse för den reala ekonomin i kristider. Slutmålet är att finansinstituten ska ha tillräckliga kapitalnivåer samt tillräcklig förlusttäckningskapacitet för att mildra effekterna av den nuvarande krisen och därigenom bidra till en smidigare återhämtning för hela den europeiska ekonomin.

text: Denna rekommendation är inte tänkt att påverka det arbete som unionens centralbanker utför inom ramen för sina penningpolitiska mandat.

text: ESRB:s rekommendationer offentliggörs efter det att mottagarna har informerats, och efter det att styrelsen har informerat Europeiska unionens råd om sin avsikt att göra detta samt rådet getts möjlighet att agera.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA

text: 1. Uppgifter om mottagaren

text: Rekommendation

text: Mottagarens land

text: Institut

text: Kapacitet

text: Datum för meddelande

text: 2. Meddelande om åtgärder

text: Rekommendation | Efterlevs rekommendationen? (ja/nej/ej tillämpligt) | Beskriv vilka efterlevnadsåtgärder som har vidtagits | Om rekommendationen inte efterlevs helt eller delvis, ska denna passivitet på lämpligt sätt motiveras. | Ange närmare uppgifter (t.ex. länk, officiell tidning, publikationsnummer) om den åtgärd som har vidtagits med anledning av denna rekommendation

text: Rekommendation A a

text: Rekommendation A b

text: Rekommendation A c

text: 3. Anmärkningar

text: Varje mottagare ska skicka det ifyllda formuläret till ESRB via ESRB:s sekretariat på elektronisk väg genom att läggas i den särskilda DARWIN-mappen eller sändas per e-post till notifications@esrb.europa.eu. (ESRB:s sekretariat kommer att vidarebefordra meddelandena i aggregerad form till Europaparlamentet, rådet och kommissionen).

text: Mottagarna förväntas tillhandahålla all relevant information och dokumentation som rör genomförandet av denna rekommendation och kriterierna för genomförande, inbegripet information om åtgärdens innehåll (t.ex. dess rättsliga form och typen av finansinstitut som omfattas) samt tidsramarna avseende vidtagna åtgärder.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: Meddelande från kommissionen om en tillfällig ram för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under det pågående utbrottet av covid-19 (2020/C 91 I/01) (EUT C 91 l, 20.3.2020, s. 1), och tillhörande dokument om regler för statligt stöd och coronavirus som finns på https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/covid_19.html

text: Se skrivelse av den 14 maj 2020 från ESRB:s ordförande till ordföranden och ledamöterna i Ekofinrådet, finns på: https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/esrb.letter200514_ESRB_work_on_implications_to_protect_the_real_economy~e67a9f48ca.en.pdf

text: av den 22 december 2011 om de nationella myndigheternas mandat för makrotillsyn (EUT C 41, 14.2.2012, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: Handbok för bedömning av efterlevnaden av ESRB:s rekommendationer, april 2016, finns på https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 27 maj 2020 om övervakning av vilka konsekvenser moratorier, offentliga garantisystem samt andra åtgärder av finanspolitisk karaktär som vidtas för att skydda den reala ekonomin som en reaktion på covid-19-pandemin får för den finansiella stabiliteten (ESRB/2020/8) 2020/C 249/01

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artikel 3.2

text: b

text: d

text: , och f samt artiklarna

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt

text: artikel 15.3 e

text: och artiklarna

text: , och

text: Coronapandemins utbrott (covid-19) och genomdrivandet av motåtgärderna utgör en allvarlig chock för de europeiska ekonomierna. Medlemsstaterna håller på att införa moratorier, offentliga garantisystem samt andra åtgärder av finanspolitisk karaktär för att skydda icke-finansiella företag och hushåll från effekterna av pandemin. Dessa åtgärder är inriktade på den icke-finansiella sektorn men har ändå konsekvenser för den finansiella stabiliteten.

text: Hur effektiva dessa åtgärder är när det gäller att upprätthålla den finansiella stabiliteten kommer att bero på deras storlek och utformning. Dessa måste övervakas noggrant på nationell nivå så att justeringar kan göras i god tid, med den flexibilitet som unionens tillfälliga ram för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under det pågående utbrottet av covid-19 medger.

text: Med tanke på att medlemsstaternas ekonomier är väldigt integrerade kommer de olika åtgärderna som vidtas av en medlemsstat att påverka andra medlemsstater genom positiva eller negativa spridningseffekter. Dessa spridningseffekter bör beaktas i en övergripande bedömning av vilka effekter de nationella myndigheternas åtgärder för att skydda den reala ekonomin som en reaktion på covid-19-pandemin får för den finansiella stabiliteten på unionsnivå.

text: För att säkerställa att de nationella åtgärderna för att säkerställa finansiell stabilitet är effektiva krävs det noggrann övervakning och samarbete mellan de nationella makrotillsynsmyndigheterna, de nationella finanspolitiska myndigheterna och tillsynsmyndigheterna, i enlighet med deras respektive behörigheter. Den 14 maj 2020 skickade Europeiska systemrisknämnden (ESRB) en skrivelse till de nationella finanspolitiska myndigheterna i unionen där man uppmuntrade till en intensifierad dialog i ett tidigt skede mellan de berörda myndigheterna på nationell nivå.

text: ESRB ansvarar för makrotillsynen över det finansiella systemet inom unionen och bidrar till att minska och förhindra systemrisker. För detta ändamål har ESRB för avsikt att övervaka och regelbundet diskutera vilka konsekvenser de nationella åtgärder som införs för att skydda den reala ekonomin som en reaktion på covid-19 pandemin får för den finansiella stabiliteten i hela unionen. ESRB har för avsikt att särskilt inrikta sig på gränsöverskridande och sektorövergripande konsekvenser. Denna övervakning bör endast fortsätta så länge som dessa åtgärder kan komma att påverka den finansiella stabiliteten i unionen.

text: För övervakningen av sådana åtgärders konsekvenser på den finansiella stabiliteten i hela unionen krävs att de nationella makrotillsynsmyndigheterna rapporterar relevant nationell information. ESRB:s begäranden om relevant information från dessa myndigheter bör beakta proportionalitetsprincipen och undvika överlappande rapporteringskrav genom att inrikta sig på sådan information som inte är tillgänglig från andra källor.

text: ESRB avser att komplettera och förbättra den övervakning och bedömning som utförs på nationell nivå. ESRB:s mål är att främja utbyte av erfarenheter samt att tidigt identifiera gränsöverskridande och sektorövergripande problem. I ett senare skede kommer ESRB också att bedöma hur samsyn på metoderna för att fasa ut åtgärderna kan uppnås. För detta ändamål har ESRB för avsikt att inrätta en återkopplingskanal som gör det möjligt att utbyta information mellan de rapporterande myndigheterna.

text: Denna rekommendation skapar inga nya rapporteringskrav för sektorn finansiella tjänster. För att erhålla information bör ESRB förlita sig på de nationella makrotillsynsmyndigheternas rapportering av uppgifter som har samlats in för deras nationella övervakning, som i sin tur bör bygga på rapporteringen från nationella finansiella myndigheterna och statliga organ som medverkar i genomförandet av dessa åtgärder. ESRB bör också förlita sig på uppgifter som samlats in av dess medlemsinstitutioner, särskilt Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten, Europeiska centralbanken och den gemensamma resolutionsnämnden.

text: ESRB:s rekommendationer offentliggörs efter det att adressaterna har informerats, och efter det att styrelsen har informerat Europeiska unionens råd om sin avsikt att göra detta samt rådet getts möjlighet att reagera.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA

text: 1. Uppgifter om adressaten

text: Rekommendation

text: Adressatens land

text: Institut

text: Uppgiftslämnarens namn och kontaktuppgifter

text: Datum för meddelande

text: 2. Meddelande om åtgärder

text: Rekommendation | Efterlevs rekommendationen? (ja/nej/ej tillämpligt) | Beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att säkerställa efterlevnad | Motivering till varför efterlevnaden inte är fullständig

text: Rekommendation A

text: Rekommendation B

text: 3. Anmärkningar

text: 1. Detta formulär ska användas för det meddelande som krävs enligt

text: artikel 17.1 i förordning (EU) nr 1092/2010

text: 2. Varje adressat ska skicka det ifyllda formuläret till ESRB via ESRB:s sekretariat på elektronisk väg genom att läggas i den särskilda DARWIN-mappen eller sändas per e-post till notifications@esrb.europa.eu. (ESRB:s sekretariat kommer att vidarebefordra meddelandena i aggregerad form till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.)

text: 3. Adressaterna förväntas tillhandahålla all relevant information som rör genomförandet av rekommendationen och kriterierna för genomförandet, inbegripet information om orsaker och tidsramar avseende de vidtagna åtgärderna.

text: 4. Om en adressat endast delvis efterlever rekommendationen, bör en fullständig redogörelse göras för omfattningen av den bristande efterlevnaden samt andra uppgifter lämnas om den partiella efterlevnaden. I förklaringen bör det tydligt anges vilka delar av rekommendationen som adressaterna inte uppfyller.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

text: av den 24 juni 2016 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 290, 10.8.2016, s. 1).

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 2 juni 2020 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2020/9) 2020/C 217/01

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt

text: artikel 3

text: och artiklarna

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och 2006/48/EG, särskilt

text: artikel 134.4

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt artiklarna

text: , och

text: För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera det obligatoriska erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

text: Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i de andra medlemsstaterna.

text: Den 24 juni 2016 ändrades rekommendation

text: genom Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: för att rekommendera att åtgärder med motsvarande effekt som det buffertvärde avseende systemrisker motsvarande 1 procent som Eesti Pank tillämpar i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: på inhemska exponeringar för alla auktoriserade kreditinstitut i Estland bör antas.

text: Som reaktion på Esti Panks beslut den 6 april 2020 att fr.o.m. den 1 maj 2020 sänka buffertvärdet avseende systemrisker till 0 procent har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att exkludera den estniska åtgärden från den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: Rekommendation

text: bör därför ändras i enlighet med detta.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA

text: Bilagan till rekommendation

text: ska ersättas med följande:

text: BILAGA

text: Finland Den genomsnittliga riskvikten per kreditinstitut för bostadslån som säkras genom en inteckning i bostäder i Finland ska vara minst 15 procent och tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) (nedan kallade IRB-kreditinstitut) enligt

text: artikel 458.2 d

text: vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: 1. Den finska åtgärden, tillämpad enligt

text: artikel 458.2 d

text: vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , innebär att den genomsnittliga riskvikten ska vara minst 15 procent per IRB-kreditinstitut, på portföljnivå, för bostadslån som säkras av bostäder i Finland.

text: II. Ömsesidighet

text: 2. I enlighet med

text: artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013

text: rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Finland och tillämpar dem på IRB-kreditinstituts portföljer som består av bostadslån som säkras av bostäder i Finland som emitterats av nationellt auktoriserade filialer belägna i Finland. Inom ramen för denna punkt gäller den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

text: 3. Det rekommenderas också att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder som i Finland och tillämpar dessa på IRB-kreditinstituts portföljer som består av bostadslån som säkras av bostäder i Finland och emitterats direkt över gränserna av kreditinstitut som är etablerade i deras respektive jurisdiktioner. Inom ramen för denna punkt gäller den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

text: 4. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII kapitel 2 avsnitt IV i direktiv

text: . Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 5. Åtgärden kompletteras av ett relevant tröskelvärde på 1 miljard euro avseende exponeringen gentemot bolånemarknaden i Finland för tillämpningen av de minimis-principen i andra medlemsstater som vidtar motsvarande åtgärder.

text: 6. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda IRB-kreditinstitut som har icke-väsentliga portföljer som består av bostadslån som säkras av bostäder i Finland om dessa understiger det relevanta tröskelvärdet motsvarande 1 miljard euro. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar motsvarande åtgärder om ett IRB-kreditinstitut överskrider tröskelvärdet på 1 miljard euro.

text: 7. Om det saknas IRB-kreditinstitut som har tillstånd i andra berörda medlemsstater, som har filialer belägna i Finland eller som direkt tillhandahåller finansiella tjänster i Finland och som har exponeringar gentemot den finska bolånemarknaden motsvarande minst 1 miljard euro, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: Belgien En ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, tillämpad på kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: led vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: . Tillägget består av två komponenter:

text: ett riskvägt tillägg om 5 procentenheter, och

text: ett proportionellt riskvägt tillägg som uppgår till 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien.

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: 1. Den belgiska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: led vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: på kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (IRB-modeller), består av en ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, som består av två komponenter:

text: Den första komponenten består av ett tillägg om 5 procentenheter på den riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien som erhålls efter beräkningen av den andra delen av den ökade riskvikten i enlighet med punkt b.

text: Den andra komponenten består av ett riskvägt tillägg på 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella lånens riskvikter beräknat i enlighet med

text: artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , viktat med det relevanta exponeringsvärdet.

text: II. Ömsesidighet

text: 2. I enlighet med

text: rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Belgien för filialer i Belgien till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

text: 3. Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Belgien genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Belgien av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

text: 4. Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII kapitel 2 avsnitt IV i direktiv

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 5. Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde på 2 miljarder euro för tillämpningen av de minimis-principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder.

text: får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationellt auktoriserade institut som använder internmetoden (IRB) som har icke-väsentliga exponeringar som säkras av bostäder i Belgien om dessa understiger det relevanta tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de belgiska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro överskrids.

text: 7. Om det saknas kreditinstitut som har tillstånd i de berörda medlemsstaterna, som har filialer belägna i Belgien eller som har direkta hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, som använder internmetoden (IRB) och som har exponeringar gentemot belgiska marknaden för bostadsfastigheter motsvarande minst 2 miljarder euro, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: . I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar de belgiska åtgärderna om kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 2 miljarder euro.

text: 8. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: är tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, i stället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: Frankrike En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt

text: artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013

text: vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av det godtagbara kapitalet, vilken i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: ii i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter.

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: 1. Den franska åtgärden, som tillämpas i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: ii i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: och införs för globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter (inte på undergruppsnivå), omfattar en skärpning av gränsen för stora exponeringar vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av det godtagbara kapitalet.

text: 2. Ett icke-finansiellt företag definieras som en privaträttslig fysisk eller juridisk person som har sitt säte i Frankrike, och som på sin nivå respektive på högsta konsolideringsnivå ingår i sektorn icke-finansiella företag enligt definitionen i punkt 2.45 i bilaga A till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013

text: om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

text: 3. Åtgärden är tillämplig på exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike samt på exponeringar mot grupper av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt följande: Åtgärden omfattar därför inte icke-finansiella företag som inte har sitt säte i Frankrike eller icke-finansiella företag som inte är ett dotterbolag eller en ekonomiskt beroende enhet i, och som inte direkt eller indirekt kontrolleras av, ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike. I enlighet med

text: är åtgärden tillämplig med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna

text: i förordning (EU) nr 575/2013.

text: För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av nettoexponeringarna mot gruppen och alla dess enheter med inbördes anknytning i den mening som avses i

text: artikel 4.1

text: .39 i förordning nr 575/2013.

text: För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av

text: exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike,

text: exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som icke-finansiella företag enligt punkt i har direkt eller indirekt kontroll över i den mening som avses i

text: artikel 4.1

text: .39 i förordning nr 575/2013,

punkt: iii

text: exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som är ekonomiskt beroende av icke-finansiella företag enligt punkt i i den mening som avses i

text: artikel 4.1

text: .39 i förordning nr 575/2013.

text: 4. Ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut måste bedöma ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike som stort om dess ursprungliga exponering mot det icke-finansiella företaget, eller mot gruppen av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt punkt 3, uppgår till minst 300 miljoner euro. Det ursprungliga exponeringsvärdet beräknas i enlighet med artiklarna

text: och

text: i förordning (EU) nr 575/2013 utan hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna

text: i förordning (EU) nr 575/2013, såsom rapporterats i enlighet med artikel 9 i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

text: (**) Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

text: av den 16 april 2014 om tekniska standarder för genomförande av instituts tillsynsrapportering enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013

text: (EUT L 191, 28.6.2014, s. 1).

text: 5. Ett icke-finansiellt företag bedöms som högt skuldsatt om det har en skuldsättningsgrad över 100 procent och en finansieringstäckningsgrad under 3, beräknat på högsta gruppkonsolideringsnivå enligt följande: Dessa kvoter beräknas baserat på redovisningsaggregat som definieras i enlighet med tillämpliga standarder, såsom framgår av det icke-finansiella företagets redovisning, som vid behov har godkänts av en auktoriserad revisor.

text: Bruttosoliditetsgrad är kvoten mellan den totala skulden minus likvida medel och eget kapital.

text: Finansieringstäckningsgrad är kvoten mellan å ena sidan förädlingsvärde plus driftssubventioner minus i) löner, ii) rörelserelaterade skatter och avgifter, iii) övriga ordinarie nettorörelsekostnader exklusive nettoräntor och liknande kostnader, samt iv) avskrivningar och amorteringar, och å andra sidan räntor och liknande kostnader.

text: II. Ömsesidighet

text: 6. Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Frankrike genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom jurisdiktionen för sin banktillsynsperimeter.

text: 7. Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom sex månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 8. Åtgärden kompletteras av ett kombinerat relevant tröskelvärde för tillämpningen av de minimis-principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. De tröskelvärden som avses i punkterna b och c ska tillämpas oberoende av om enheten eller det icke-finansiella företaget är högt skuldsatt eller ej. Det ursprungliga exponeringsvärdet enligt punkterna a och b beräknas i enlighet med artiklarna

text: och

text: (EU) nr 680/2014

text: Ett tröskelvärde på 2 miljarder euro för de totala ursprungliga exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter gentemot den franska sektorn icke-finansiella företag.

text: Ett tröskelvärde på 300 miljoner euro för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut motsvarande eller överstigande det tröskelvärde som anges i punkt a för

text: en enstaka ursprunglig exponering mot ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike,

text: summan av ursprungliga exponeringar mot en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, beräknat i enlighet med punkt 3 a,

text: summan av ursprungliga exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike och som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike såsom rapporterats i mallarna C 28.00 och C 29.00 i bilaga VIII till genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

text: Ett tröskelvärde på 5 procent av de globalt systemviktiga institutens och de andra systemviktiga institutens godtagbara kapital på högsta konsolideringsnivå, för exponeringar identifierade under punkt b med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna

text: i förordning (EU) nr 575/2013.

text: 9. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: får de relevanta myndigheterna i den berörda medlemsstaten undanta de nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter som inte åsidosätter det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden på tidigare undantagna nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter när det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8 har åsidosatts. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningsgraden i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike.

text: 10. Om det saknas globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut som är auktoriserade i de berörda medlemsstaterna på högsta konsolideringsnivå inom deras banktillsynsperimeter och som har exponeringar mot den franska sektorn icke-finansiella företag över tröskelvärdet enligt punkt 8, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: . I sådana fall bör de relevanta myndigheterna granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden när ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter överstiger det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningsgraden i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike.

text: 11. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: är det kombinerade relevanta tröskelvärdet som avses i punkt 8 ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, i stället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: Sverige Ett för varje kreditinstitut specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: led vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , för kreditinstitut som har tillstånd i Sverige och tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: 1. Den svenska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: led vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: på kreditinstitut med tillstånd i Sverige som tillämpar internmetoden (IRB), består av ett för kreditinstitutet specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter.

text: 2. Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella exponeringarnas riskvikter beräknat i enlighet med

text: II. Ömsesidighet

text: 3. I enlighet med

text: rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Sverige för filialer i Sverige till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

text: 4. Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Sverige genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Sverige av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

text: 5. Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 6. Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde på 5 miljarder svenska kronor för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder.

text: 7. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationellt auktoriserade institut som använder internmetoden (IRB) som har icke-väsentliga hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter som understiger det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de svenska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor överskrids.

text: 8. Om det saknas kreditinstitut med tillstånd i de berörda medlemsstaterna med filialer belägna i Sverige eller med direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, som använder internmetoden (IRB) och har hushållsexponeringar motsvarande minst 5 miljarder svenska kronor mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta åtgärder motsvarande de svenska i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: . I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar de svenska åtgärderna om kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 5 miljarder svenska kronor.

text: är tröskelvärdet motsvarande 5 miljarder svenska kronor ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, i stället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: av den 18 juni 2014 om riktlinjer för fastställandet av kontracykliska buffertvärden (EUT C 293, 2.9.2014, s. 1).

text: av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

text: Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 28 juni 2019 om senareläggning av vissa rapporter om åtgärder som vidtagits med anledning av Europeiska systemrisknämndens rekommendationer

text: och

text: (EUT C 264, 6.8.2019, s. 2).

title: Europeiska systemrisknämndens beslut av den 2 juni 2020 om att inte längre ta fram vissa rapporter om åtgärder som vidtagits för tillämpningen av Europeiska systemrisknämndens rekommendationer ESRB/2014/1 och ESRB/2015/2 (ESRB/2020/10) 2020/C 205/07

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt

text: artikel 3.2 f

text: , och

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt

text: artikel 20

text: , och

text: Enligt avsnitten 2.3.1–2.3.3 i Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: ska adressaterna av den rekommendationen vart tredje år rapportera till Europeiska systemrisknämnden (ESRB), rådet och kommissionen om vilka åtgärder de vidtagit med anledning av den rekommendationen, eller på lämpligt sätt motivera eventuell passivitet. Alla adressater skulle skicka sina första rapporter senast den 30 juni 2016. Den första uppsättningen rapporter utgjorde grunden för ESRB:s första bedömning av hur regelverket enligt rekommendation

text: har genomförts. ESRB-styrelsen godkände bedömningens slutsatser den 1 februari 2019, och den rapport som sammanfattar hur regelverket har genomförts och innehåller en bedömning av hur väl rekommendation

text: har genomförts av adressaterna publicerades på ESRB:s webbplats i maj 2019.

text: Enligt avsnitt 2.3.1 i Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: ska de relevanta myndigheterna vartannat år meddela ESRB och rådet vilka åtgärder de vidtar med anledning av den rekommendationen, eller på ett lämpligt sätt motivera eventuell passivitet. Alla relevanta myndigheter skulle inkomma med sin första rapport senast den 30 juni 2017. Granskningen av hur väl rekommendationens regelverk har genomförts pågår fortfarande.

text: Genom Europeiska systemrisknämndens beslut

text: senarelades tidsfristerna för inlämning av den andra rapporten enligt rekommendationerna

text: och

text: med ett år till den 30 juni 2020.

text: ESRB:s medlemmar och adressaterna av rekommendationerna

text: och

text: analyserar konsekvenserna av coronaviruset (covid-19) och vidtar en rad olika åtgärder som syftar till att mildra effekterna på den finansiella stabiliteten. Med anledning av de stora utmaningar som covid-19 medför är det därför lämpligt att adressaterna inte längre uppmanas att lämna sin andra rapport med tidsfrist den 30 juni 2020 i enlighet med rekommendationerna

text: och

text: Detta beslut bör inte påverka begäran om att lämna in senare rapporter enligt rekommendationerna

text: och

text: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

text: Artikel 1

text: Inställande av vissa rapporter om åtgärder som vidtagits

text: Adressaterna av rekommendation

text: uppmanas inte längre att lämna sin andra rapport med tidsfrist den 30 juni 2020 om vilka åtgärder de har vidtagit för att följa den rekommendationen, eller på lämpligt sätt motivera eventuell passivitet.

text: Punkt 1 påverkar inte begäran om att lämna in senare rapporter i enlighet med bestämmelserna i rekommendation

text: Adressaterna av rekommendation

text: Punkt 2 påverkar inte begäran om att lämna in senare rapporter i enlighet med bestämmelserna i rekommendation

text: Artikel 2

text: Ikraftträdande

text: Detta beslut träder i kraft den 3 juni 2020.