amnesord:
Guidelines and Technical standards
Market Abuse
Market Integrity

sprak: sv

title: MAR Guidelines - Persons receiving market soundings

serie: riktlinjer

text: Riktlinjer om MAR

type: rubrik

text: Personer som mottar marknadssonderingar

text: 10/11/2016 |

text: SV

type: stycke

text: 1 Tillämpningsområde

text: Vem?

text: 1. Dessa riktlinjer ska tillämpas på behöriga myndigheter och personer som mottar marknadssonderingar. Vad?

text: 2. Dessa riktlinjer ska tillämpas i förhållande till de faktorer, åtgärder och förteckningar som de personer som mottar marknadssonderingar kommer att behöva beakta och genomföra enligt

text: artikel 11.11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014

text: . När?

text: 3. Dessa riktlinjer ska tillämpas med början 10/01/2017.

text: 2 Hänvisningar, förkortningar och definitioner

text: Esma-förordningen

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/77/EG

text: . MSR Person som mottar marknadssondering (”market sounding recipient”) DMP Marknadsaktör som lämnar information (”disclosing market participant”)

text: MAR

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 av den 16 april 2014

text: om marknadsmissbruk (marknadsmissbruksförordningen) och om upphävande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG

text: och

text: kommissionens direktiv 2003/124/EG

text: och

text: RTS om Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 2016/960

text: marknadssonderingar av den 17 maj 2016 om komplettering av

text: avseende tekniska standarder för tillsyn vad gäller lämpliga arrangemang, system och förfaranden för marknadsaktörer som lämnar information vid

text: genomförande av marknadssonderingar

text: 3 Syfte

text: 4. Enligt artikel 11.11 i MAR ska Esma utfärda riktlinjer till personer som mottar marknadssonderingen med avseende på följande: a) De faktorer som sådana personer ska beakta när information lämnas till dem som en del av en marknadssondering, för att kunna bedöma huruvida denna information utgör insiderinformation. b) De åtgärder som sådana personer ska vidta om insiderinformation har lämnats till dem i syfte att uppfylla artiklarna 8 och 10 i MAR. c) De förteckningar som sådana personer ska upprätthålla för att visa att de har uppfyllt artiklarna 8 och 10 i MAR.

text: 5. Syftet med dessa riktlinjer är att säkerställa ett gemensamt, enhetligt och konsekvent synsätt beträffande de krav som ställs på MSR. Dessa riktlinjer syftar till att minska den totala risken för spridning av insiderinformation som lämnats i samband med marknadssonderingar och att tillhandahålla verktyg för behöriga myndigheter att effektivt undersöka misstänkta fall av marknadsmissbruk.

text: 4 Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: 4.1 Riktlinjernas status

text: 6. Detta dokument innehåller riktlinjer som har utfärdats enligt artikel 11.11 i MAR. Behöriga myndigheter och finansmarknadsaktörer ska göra sitt yttersta för att följa riktlinjer och rekommendationer.

text: 4.2 Rapporteringskrav

text: 7. Inom två månader efter det att Esma har offentliggjort riktlinjerna ska de behöriga myndigheter som omfattas av dem anmäla till Esma på adressen MARguidelinesGL2@esma.europa.eu att de följer eller tänker följa riktlinjerna, alternativt ange skälen till varför de inte följer eller inte avser att följa riktlinjerna. Om de behöriga myndigheterna inte svarar inom denna period kommer Esma att anse att myndigheterna i fråga inte följer riktlinjerna. En mall för anmälan finns på Esmas webbplats.

text: 8. Personer som mottar marknadssonderingar behöver inte rapportera huruvida de följer riktlinjerna eller inte.

text: 5 Riktlinjer för personer som mottar marknadssonderingar

text: 1. Interna förfaranden och utbildning av personal

text: 9. MSR ska införa, tillämpa och upprätthålla interna förfaranden som är lämpliga och proportionerliga i förhållande till omfattningen av, storleken på och egenskaperna hos deras affärsverksamhet, för att a. säkerställa att information görs tillgänglig för DMP i de fall då MSR anger att marknadssonderingar ska mottas av en viss person eller en kontaktpunkt, b. säkerställa att den information som mottas i samband med marknadssonderingen kommuniceras internt endast via förbestämda rapporteringskanaler och på behovsbasis, c. säkerställa att den eller de personer, den funktion eller det organ som har till uppgift att bedöma huruvida MSR besitter insiderinformation till följd av marknadssonderingen är tydligt identifierad och har lämplig utbildning för sådant syfte, d. hantera och kontrollera flödet av insiderinformation som härrör från marknadssonderingar inom MSR och dess personal, för att MSR och dess personal ska uppfylla artiklarna 8 och 10 i MAR.

text: 10. MSR ska säkerställa att den personal som mottar och hanterar den information som inhämtas i samband med marknadssonderingar har lämplig utbildning om relevanta interna förfaranden och de förbud som följer av artiklarna 8 och 10 i MAR. Utbildningen ska vara lämplig och proportionerlig i förhållande till omfattningen av, storleken på och egenskaperna hos MSR:s affärsverksamhet.

text: 2. Att undanbe sig mottagandet av marknadssonderingar

text: 11. Om MSR, efter att ha kontaktats av en DMP, inte önskar motta framtida marknadssonderingar beträffande alla eller vissa typer av potentiella transaktioner ska MSR meddela detta till denna DMP.

text: 3. MSR:s bedömning av huruvida denne besitter insiderinformation till följd av marknadssonderingen och när denne upphör att besitta insiderinformation

text: 12. MSR ska självständigt bedöma huruvida de besitter insiderinformation till följd av marknadssonderingen, och ska såsom relevanta faktorer därvid beakta DMP:s bedömning och all information som är tillgänglig för den eller de personer, den funktion eller det organ inom MSR som har till uppgift att genomföra denna bedömning, däribland information som erhålls från andra källor än DMP. I bedömningen ska personen eller personerna, funktionen eller organet inte behöva ha tillgång till information som finns bakom eventuella informationshinder som har inrättats inom MSR.

text: 13. Efter att ha erhållit meddelande från DMP om att den information som lämnades i samband med marknadssonderingen inte längre är insiderinformation, ska MSR självständigt bedöma huruvida de fortfarande besitter insiderinformation och därvid beakta DMP:s bedömning och all information som är tillgänglig för den eller de personer, den funktion eller det organ inom MSR som har till uppgift att genomföra denna bedömning, däribland information som erhålls från andra källor än DMP. Vid bedömningen ska personen eller personerna, funktionen eller organet inte behöva ha tillgång till information som finns bakom eventuella informationshinder som har inrättats inom MSR.

text: 4. Bedömning av relaterade finansiella instrument

text: 14. Om MSR har bedömt att de besitter insiderinformation till följd av en marknadssondering ska MSR i syfte att tillgodose kraven i artikel 8 i MAR identifiera alla emittenter och finansiella instrument som de tror att insiderinformationen har samband med.

text: 5. Skriftliga protokoll eller anteckningar

text: 15. När DMP i enlighet med artikel 6.2 d i RTS om marknadssonderingar har upprättat skriftliga protokoll eller anteckningar från möten eller telefonsamtal som inte har spelats in ska MSR inom fem arbetsdagar efter mottagandet a. underteckna protokollen eller anteckningarna, om de samtycker till dess innehåll, eller b. tillhandahålla DMP sin egen version av vederbörligen undertecknade protokoll eller anteckningar, om de inte samtycker till dess innehåll.

text: 6. Förande av förteckningar

text: 16. MSR ska föra förteckningar på ett varaktigt medium som säkerställer åtkomst och läsbarhet under en period om åtminstone fem år, i fråga om a. de interna förfaranden som avses i punkt 1, b. de meddelanden som avses i punkt 2, c. de bedömningar som avses i punkt 3 och skälen därtill, d. de bedömningar av relaterade instrument som avses i punkt 4, e. de personer som arbetar för dem enligt ett anställningsavtal eller på annat sätt utför uppgifter som medför att de har åtkomst till information som har lämnats i samband med marknadssonderingarna, i kronologisk ordning för varje marknadssondering.

type: vagledning

utgivare: esma


title: MAR Guidelines - Delay in the disclosure of inside information

text: Riktlinjer om MAR

text: Uppskjutet offentliggörande av insiderinformation

text: 20/10/2016 |

text: SV

text: 1 Tillämpningsområde

text: Vem?

text: 1. Dessa riktlinjer ska tillämpas på behöriga myndigheter och emittenter. Vad?

text: 2. Dessa riktlinjer tillhandahåller en icke uttömmande och vägledande förteckning över legitima intressen hos emittenter som sannolikt kan skadas om insiderinformation omedelbart offentliggörs och situationer i vilka ett uppskjutet offentliggörande sannolikt kan komma att vilseleda allmänheten, i enlighet med

text: artikel 17.11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014

text: . När?

text: 3. Dessa riktlinjer ska tillämpas med början 20/12/2016.

text: 2 Hänvisningar, förkortningar och definitioner

text: MAR

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 av den 16 april 2014

text: om marknadsmissbruk (marknadsmissbruksförordning) och om upphävande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG

text: och

text: kommissionens direktiv 2003/124/EG

text: och

text: Esma-förordningen

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/77/EG

text: 3 Syfte

text: 4. Syftet med dessa riktlinjer är att med hjälp av exempel ge emittenterna vägledning inför beslut om att skjuta upp offentliggörande av insiderinformation enligt artikel 17.4 i MAR.

text: 4 Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: 4.1 Riktlinjernas status

text: 5. Detta dokument innehåller riktlinjer som har utfärdats enligt artikel 17.11 i MAR. Behöriga myndigheter och finansmarknadsaktörer ska göra sitt yttersta för att följa riktlinjer och rekommendationer.

text: 4.2 Rapporteringskrav

text: 6. Inom två månader efter det att Esma offentliggjort riktlinjerna ska de behöriga myndigheter som omfattas av dem anmäla till Esma på adressen MARguidelinesGL3@esma.europa.eu att de följer eller tänker följa riktlinjerna, alternativt ange skälen till varför de inte följer eller inte avser att följa riktlinjerna. Om de behöriga myndigheterna inte svarar inom denna tidsfrist kommer Esma att anse att myndigheterna inte följer riktlinjerna. En mall för anmälan finns på Esmas webbplats.

text: 7. Emittenter är inte skyldiga att rapportera om huruvida de följer dessa riktlinjer.

text: 5 Riktlinjer om legitima intressen hos emittenter av att skjuta upp offentliggörandet av insiderinformation och situationer i vilka ett uppskjutet offentliggörande sannolikt kan vilseleda allmänheten

text: 1. Legitima intressen hos emittenten att skjuta upp offentliggörandet av insiderinformation

text: 8. Vid tillämpningen av artikel 17.4 a i MAR kan fall då omedelbart offentliggörande av insiderinformation sannolikt skadar emittentens legitima intressen inbegripa, men ej begränsas till, följande situationer: a. Emittenten deltar i förhandlingar vilkas resultat sannolikt skulle äventyras av omedelbart offentliggörande. Exempel på sådana förhandlingar kan vara sådana som har samband med fusioner, förvärv, uppdelningar, avknoppningar, köp eller avyttring av större tillgångar eller verksamhetsområden, omstruktureringar och omorganisationer. b. Emittentens ekonomiska bärkraft är i allvarlig och överhängande fara, dock inte så att insolvenslagstiftningen är tillämplig, och omedelbart offentliggörande av insiderinformationen skulle allvarligt skada intressena hos befintliga och potentiella aktieägare genom att äventyra slutförandet av förhandlingar som har till syfte att säkerställa emittentens ekonomiska återhämtning. c. Insiderinformationen gäller beslut som har fattats eller avtal som har ingåtts av emittentens ledningsorgan, vilka enligt nationell lag eller emittentens bolagsordning behöver godkännas av något annat av emittentens organ än bolagsstämman för att träda i kraft, förutsatt att i. omedelbart offentliggörande av denna information innan det definitiva beslutet fattas skulle äventyra en korrekt bedömning av informationen från allmänhetens sida och ii. emittenten har planerat att det definitiva beslutet ska fattas så snart som möjligt. d. Emittenten har utvecklat en produkt eller uppfinning och ett omedelbart offentliggörande av sådan information skulle sannolikt äventyra emittentens immateriella rättigheter. e. Emittenten planerar att köpa eller sälja ett större innehav i ett annat företag och offentliggörandet av sådan information skulle sannolikt äventyra genomförandet av planen. f. En transaktion som tidigare har meddelats är föremål för godkännande från en offentlig myndighet, och sådant godkännande är villkorat av ytterligare krav, där ett omedelbart offentliggörande av dessa krav sannolikt skulle påverka emittentens möjligheter att uppfylla dem och därför förhindra genomförandet av affären eller transaktionen.

text: 2. Situationer i vilka ett uppskjutet offentliggörande av insiderinformation sannolikt kan vilseleda allmänheten

text: 9. Vid tillämpningen av artikel 17.4 b i MAR inkluderas åtminstone följande omständigheter i de situationer där ett uppskjutet offentliggörande av insiderinformation sannolikt vilseleder allmänheten: a. Den insiderinformation vars offentliggörande emittenten avser skjuta upp avviker väsentligt från emittentens tidigare offentliggjorda meddelanden om den fråga som insiderinformationen avser. b. Den insiderinformation vars offentliggörande emittenten avser skjuta upp gäller det faktum att emittentens finansiella mål troligtvis inte kommer att uppnås, om dessa mål tidigare har meddelats offentligt. c. Den insiderinformation vars offentliggörande emittenten avser skjuta upp står i strid med marknadens förväntningar, om sådana förväntningar baseras på signaler som emittenten tidigare har skickat till marknaden till exempel i intervjuer, vid presentationsmöten (roadshows) med investerare eller i andra typer av kommunikation som härrör från eller har godkänts av emittenten.


text: Esma Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

text: EU Europeiska unionen

text: MAR Marknadsmissbruksförordningen;

text: om marknadsmissbruk (marknadsmissbruksförordningen) och om upphävande av

text: och

text: kommissionens direktiv 2003/124/EG

text: och

text: Mifid II

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014

text: om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv

text: och av direktiv

text: EUT Europeiska unionens officiella tidning

text: EUT L 173, 12.6.2014, s. 1–61. 2 EUT L 173, 12.6.2014, s. 349–496.

text: Remit

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 av den 25 oktober 2011

text: om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi

text: EUT L 326, 8.12.2011, s. 1–16.

text: Enligt

text: artikel 58.1

text: (a) i Mifid II: ”1. Medlemsstaterna ska se till att ett värdepappersföretag eller en marknadsoperatör som driver en handelsplats där det bedrivs handel med råvaruderivat eller utsläppsrätter eller derivat av dessa a) varje vecka offentliggör en rapport med uppgifter om de totala positioner som innehas av de olika kategorierna personer för de olika råvaruderivat eller utsläppsrätter eller derivat av dessa som handlas på deras handelsplatser, med uppgift om antalet långa och korta positioner per kategori, förändringar av dessa sedan föregående rapport, procentandel öppna kontrakt totalt för varje kategori och antalet personer som innehar en position i varje kategori i enlighet med punkt 4, och översänder den rapporten till den behöriga myndigheten och till Esma; Esma ska övergå till ett centraliserat offentliggörande av informationen i de rapporterna”. Enligt artikel 58.4 andra stycket i Mifid II: ”De rapporter som avses i punkt 1 a ska ange antalet långa och korta positioner per kategori av person, eventuella förändringar av dessa sedan föregående rapport, procentandel öppna kontrakt totalt för varje kategori, och antalet personer i varje kategori”.

title: MAR Guidelines on commodity derivatives

text: Riktlinjer om MAR

text: Uppgifter relaterade till råvaruderivatmarknader eller relaterade spotmarknader avseende definitionen av insiderinformation om råvaruderivat

text: 17/01/2017 |

text: SV

text: 1 Tillämpningsområde

text: Vem?

text: 1. Dessa riktlinjer gäller behöriga myndigheter och investerare, finansiella intermediärer, dem som driver handelsplatser och personer som yrkesmässigt arrangerar och genomför transaktioner i råvaruderivat (med ett ord marknadsaktörer). Vad?

text: 2. I enlighet med

text: artikel 7.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014

text: innehåller dessa riktlinjer en icke uttömmande förteckning över uppgifter som rimligen kan förväntas eller som måste offentliggöras i enlighet med lagar och andra bestämmelser på unionsnivå eller i nationell rätt, marknadsregler, avtal, praxis eller sedvänja, om de relevanta råvaruderivatmarknaderna eller spotmarknaderna som avses i

text: artikel 7.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014

text: . När?

text: 3. Dessa riktlinjer börjar gälla två månader efter det att översättningen till EU:s officiella språk offentliggörs.

text: 2 Hänvisningar, förkortningar och definitioner 3 Syfte

text: 4. Syftet med dessa riktlinjer är att ge exempel på uppgifter ”som rimligen kan förväntas eller som måste offentliggöras i enlighet med lagar och andra bestämmelser på unionsnivå eller i nationell rätt, marknadsregler, avtal, praxis eller sedvänja, om de relevanta råvaruderivatmarknaderna eller spotmarknaderna” som avses i artikel 7.1 b i MAR, vilket är ett kriterium för definitionen av insiderinformation relaterat till råvaruderivat enligt artikel 7.1 b i MAR. I dessa riktlinjer specificeras inte definitionens övriga kriterier (eller begreppen exakthet och priskänslighet i förhållande till uppgifterna). Inte heller införs några ytterligare krav för offentliggörande av informationen.

text: 4.1 Riktlinjernas status

text: 5. Detta dokument innehåller riktlinjer som har utfärdats enligt artikel 7.5 i MAR. Behöriga myndigheter och marknadsaktörer ska göra sitt yttersta för att följa riktlinjer och rekommendationer.

text: 4.2 Rapporteringskrav

text: 6. Inom två månader efter det att Esma har offentliggjort riktlinjerna ska de behöriga myndigheter som omfattas av dem anmäla till Esma på adressen MARguidelinesGL1@esma.europa.eu att de följer eller avser att följa riktlinjerna, alternativt ange skälen till varför de inte följer eller inte avser att följa riktlinjerna. En mall för anmälan finns på Esmas webbplats.

text: 7. Marknadsaktörer behöver inte rapportera huruvida de efterlever riktlinjerna eller ej.

text: 5 Riktlinjer om uppgifter relaterade tillråvaruderivatmarknader eller relaterade spotmarknader avseende definitionen av insiderinformation om råvaruderivat

text: 8. I enlighet med artikel 7.5 i MAR syftar dessa riktlinjer till att upprätta en icke uttömmande förteckning över uppgifter som rimligen kan förväntas eller som måste offentliggöras i enlighet med lagar och andra bestämmelser på unionsnivå eller i nationell rätt, marknadsregler, avtal, praxis eller sedvänja, på de relevanta råvaruderivatmarknaderna eller spotmarknaderna som avses i artikel 7.1 b i MAR.

text: 9. Att en viss typ av uppgift inte finns med på förteckningen innebär inte att den inte kan betraktas som insiderinformation. Att en typ av uppgift finns med på förteckningen innebär inte heller att det automatiskt är insiderinformation. Det måste bedömas från fall till fall om uppgiften är insiderinformation i förhållande till samtliga kriterier i artikel 7.1 b i MAR.

text: 10. För att en uppgift ”rimligen kan förväntas offentliggöras” ska den i) vara allmänt tillgänglig på ett icke-diskriminerande sätt efter offentliggörandet, ii) ingå i ett officiellt uttalande och inte vara en del av privata eller personliga yttranden eller analyser, och iii) varken vara ett rykte eller ett spekulativt uttalande.

text: 11. I följande punkter anges exempel på uppgifter som Esma anser ingår i den icke uttömmande förteckning över uppgifter som rimligen kan förväntas eller som måste offentliggöras enligt artikel 7.5 i MAR. Exempel på uppgifter som direkt rör råvaruderivat

text: 12. Uppgifter som ska offentliggöras av handelsplatser i enlighet med

text: artikel 58.1

text: (a) i Mifid II om de totala positioner som innehas av olika kategorier av personer för de olika råvaruderivat som handlas på deras handelsplatser.

text: 13. I den utsträckning råvaruderivaten är standardiserade kan marknadsaktörerna rimligen förvänta sig att emellanåt få information om de omständigheter som påverkar de grundläggande egenskaperna hos det råvaruderivat eller det avtal som ett sådant råvaruderivat är baserat på, exempelvis en förändring av den underliggande råvarans specifikationer eller av råvarornas underliggande index, den periodiska ombildningen av den underliggande korgen eller en förändring av leveransstället.

text: 14. Uppgifter om lagernivåer eller förflyttningar av råvaror i magasin och lagringsanläggningar vilka måste eller rimligen kan förväntas offentliggöras i enlighet med reglerna eller praxis på en råvaruderivatmarknad. Exempel på uppgifter som indirekt rör råvaruderivat utan en relaterad spotmarknad

text: 15. Uppgifter som rimligen kan förväntas offentliggöras av offentliga organ från EU eller utanför EU, såsom Eurostat, Europeiska centralbanken, nationella centralbanker eller nationella statistikbyråer eller institut, avseende officiell ekonomisk statistik och prognoser såsom BNP, uppgifter om betalningsbalans och inflationstakt.

text: 16. Uppgifter som rimligen kan förväntas offentliggöras på ett icke-diskriminerande sätt av informationsleverantörer, ideella organisationer och statliga enheter om frakt på transportområdet. Exempel på uppgifter som direkt rör ett spotavtal avseende råvaror

text: 17. Uppgifter som enligt Remit ska offentliggöras för grossistenergiprodukter (el och gas), inkluderat insiderinformation i enlighet med artikel 4.1 i Remit.

text: 18. Uppgifter om auktioner på spotmarknaderna för avtal avseende energiråvaror (dagen-före auktioner, inom-dagen auktioner och balansmarknader), vilka publiceras dagen efter det att energin levereras i enlighet med lagar och andra bestämmelser i nationell rätt eller reglerna eller praxis för spotmarknaden för energiråvaror.

text: 19. Statistisk information som offentliggörs i Joint Organisations Database Initiative (Jodi)databasen om produktion, import, export, lager och raffinaderiintag av samt efterfrågan på oljerelaterade produkter (t.ex. råolja, bensin och fotogen), och i Jodi-databasen för gas.

text: 20. Officiella meddelanden från konferenser för oljeproducerande länder när det gäller beslut om produktionsnivåer.

text: 21. Uppgifter om produktionen, importen, exporten och lagren av råvaror som ett råvaruderivat är baserat på och transaktionsuppgifter om aktivitet på spotmarknaden för råvaror, vilka rimligen kan förväntas offentliggöras i enlighet med praxis på den spotmarknaden.

text: 22. Statistisk information som rimligen kan förväntas offentliggöras av offentliga organ från EU eller utanför EU, på nationell nivå avseende råvaror.

text: 23. Uppgifter som rimligen kan förväntas offentliggöras av myndighetsplattformar som ska öka insynen på livsmedelsmarknaden och främja samordningen av politiska åtgärder som svar på osäkerhet på marknaden, exempelvis systemet för information om jordbruksmarknaden (Agricultural Market Information System, Amis).

text: 24. Uppgifter som rimligen kan förväntas offentliggöras av privata enheter med avseende på förändringar i villkoren för lagring av råvaror (öppettider, avgifter osv.), deras inlastningsoch utlastningstakt eller mer generellt deras kapacitet att behandla råvaran för lagring och leverans, lagernivåer eller förflyttningar av råvaror i magasin, vilka offentliggörs i enlighet med praxis på en spotråvarumarknad.

text: 25. Uppgifter som rimligen kan förväntas offentliggöras avseende förekomsten av en viktig sjukdom som påverkar jordbruksråvaror eller förändringar i subventionspolitiken för dessa produkter till följd av offentliga organs beslut.

text: 26. Uppgifter om verksamhet som genomförs och åtgärder som vidtas av kommissionen, medlemsstaterna och andra officiellt utsedda organ som har getts i uppgift att förvalta jordbruksmarknaderna i enlighet med den gemensamma jordbrukspolitiken och fiskerimarknaderna i enlighet med den gemensamma fiskeripolitiken, i den mån dessa uppgifter offentliggörs av dem.


text: Termen ”åtgärder” används genomgående i riktlinjerna i den betydelse de har i CRA-förordningen, dvs. interna åtgärder som vidtas av ett kreditvärderingsinstitut för att uppfylla kraven i den förordningen. 2 I riktlinjerna omfattar begreppet ”mätnoggrannhetskriterier” även koncentrationskoefficienten eller andra liknande mått.

amnesord:
Credit Rating Agencies
Guidelines and Technical standards

publisher: Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

title: Guidelines on the validation and review of Credit Rating Agencies’ methodologies

text: Riktlinjer

text: 23/03/2017 |

text: SV

text: 1 Tillämpningsområde

text: Vem?

text: 1. Dessa riktlinjer gäller för kreditvärderingsinstitut som registrerats i enlighet med

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1060/2009 av den 16 september 2009

text: om kreditvärderingsinstitut (senast ändrad genom förordning

text: (EU) nr 462/2013

text: – CRA-förordningen). Riktlinjerna gäller inte för certifierade kreditvärderingsinstitut. Vad?

text: 2. Riktlinjerna, som avser artiklarna

text: och

text: i CRA-förordningen och kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 447/2012

text: av den 21 mars 2012 som ersätter

text: om kreditvärderingsinstitut, fastställer tekniska tillsynsstandarder för överensstämmelsebedömningen av kreditvärderingsmetoder (RTS för värderingsmetoder). När?

text: 3. Riktlinjerna börjar gälla två månader efter det att de har offentliggjorts på Esmas webbplats på alla EU:s officiella språk.

text: 2 Definitioner, rättsliga referenser och förkortningar

text: CRA Registrerat kreditvärderingsinstitut

text: CRA-förordningen

text: (EU) nr 462/2013

text: Teknisk Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 447/2012

text: av tillsynsstandard för den 21 mars 2012 om komplettering av Europaparlamentets värderingsmetoder och

text: rådets förordning (EG) nr 1060/2009

text: om kreditvärderingsinstitut med tekniska tillsynsstandarder för överensstämmelsebedömningen av kreditvärderingsmetoder.

text: Esma Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

text: Esma-förordningen

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/77/EG

text: CAP Kumulativ mätnoggrannhetsprofil

text: MOK Mottagaroperatorns karakteristiska kurva

text: 3 Syfte

text: 4. Syftet med riktlinjerna är att förtydliga Esmas förväntningar och säkerställa en konsekvent tillämpning av CRA-förordningens

text: artikel 8.3

text: , där det framhålls att ”[v]arje kreditvärderingsinstitut ska använda värderingsmetoder som är rigorösa, systematiska, konsekventa och som valideras på grundval av historiska erfarenheter, inklusive utfallstest”. Riktlinjerna avser i första hand den senare delen av

text: artikel 8.3

text: , dvs. ”som valideras på grundval av historiska erfarenheter, inklusive utfallstest”. Genom riktlinjerna klargörs också Esmas förväntningar och säkerställs en konsekvent tillämpning av

text: artikel 8.5 i CRA

text: -förordningen, där det bland annat framhålls att kreditvärderingsinstituten ska ”bevaka sina kreditbetyg och se över dem och sina värderingsmetoder fortlöpande och minst en gång om året”.

text: 5. Esma anser att riktlinjer för hur kreditvärderingsinstituten bör uppfylla kraven i artikel

text: och

text: i CRA-förordningen kommer att bidra till att säkerställa en konsekvent tillämpning av de validerings- och översynsmetoder som tillämpas för att visa kreditvärderingsmetodernas tillförlitlighet, prognosförmåga och historiska stabilitet samt fastställa åtgärder som kreditvärderingsinstituten bör tillämpa när de validerar och ser över metoder med begränsade kvantitativa belägg.

text: 6. Riktlinjerna stöder den tekniska tillsynsstandarden för värderingsmetoder som fastställer de regler som ska användas vid överensstämmelsebedömningen av kreditvärderingsmetoderna som anges i

text: artikel 8.3 i CRA

text: -förordningen och framför allt artiklarna 7 och 8 i den tekniska tillsynsstandarden för värderingsmetoder.

text: 7. Riktlinjerna förtydligar Esmas förväntningar i samband med begreppen tillförlitlighet, historisk stabilitet och prognosförmåga som används i artikel 7 i den tekniska tillsynsstandarden för värderingsmetoder. Riktlinjerna förtydligar också Esmas förväntningar på hur värderingsinstitut med begränsade kvantitativa belägg kan tillse att deras metoder har ”god prognosförmåga med avseende på kreditvärdighet”, på det sätt som anges i artikel 8 i den tekniska tillsynsstandarden för värderingsmetoder, samtidigt som de undantas från att uppfylla kraven i

text: artikel 7

text: . Slutligen förtydligar Esma även sina förväntningar på hur kreditvärderingsinstituten bör uppfylla kravet att kreditvärderingsinstituten ska ha ”fungerande system som genom utfallstester spårar systematiska kreditbetygsavvikelser och åtgärdar dessa på lämpligt sätt” som anges i såväl

text: artikel 7

text: som artikel 8 i den tekniska tillsynsstandarden för värderingsmetoder.

text: 8. Riktlinjerna avser såväl validering som översyn av kreditvärderingsinstitutens metoder. För att förenkla för läsaren kommer i fortsättningen de båda begreppen validering och översyn i detta dokument att användas omväxlande och med samma innebörd i stället för frasen validering och översyn.

text: 9. Ordet ”metod” används i detta dokument med betydelsen samtliga komponenter som en kreditvärderingsmetod kan bestå av, inklusive modeller, grundläggande antaganden och nyckelkriterier.

text: 10. Esma inser att en validering av god kvalitet är resultatet av de processer, styrformer, åtgärder och, lika viktigt, den expertbedömning som tillämpas av kreditvärderingsinstituten. Esma anser att en validering av god kvalitet bygger på att det råder balans mellan kvantitativa och kvalitativa tekniker. Esma inser att båda typerna av teknik kan bidra med värdefulla insikter i fråga om metodernas resultat. Esma inser också att olika omständigheter (till exempel tillgångsklasser eller tillgången på data) kan vara avgörande för i vilken utsträckning kvantitativa och kvalitativa tekniker tillämpas. Esma anser att valideringen av metoderna bör omfatta såväl kvalitativa som kvantitativa tekniker. Esma anser inte att en subjektiv överensstämmelsebedömning av metoderna, utförd av kreditvärderingsinstitutets ansvarige person och utan någon redovisning av överväganden och slutsatser, kan betraktas som en kvalitativ valideringsteknik.

text: 11. I riktlinjerna har Esma i första hand inriktat sig på kvantitativa åtgärder, eftersom det är där det verkar råda störst osäkerhet inom branschen om Esmas förväntningar. En fördel med kvantitativa åtgärder är att de tillför valideringsprocessen ytterligare objektivitet, framför allt eftersom det kan vara svårare att upptäcka och formulera de dolda antaganden som tillämpas vid tolkningen av kvalitativa åtgärder. Detta innebär emellertid inte att Esma anser att en valideringsprocess enbart ska bygga på kvantitativa åtgärder och förväntar sig inte att valideringsresultaten rent mekaniskt ska grundas på kvantitativa åtgärder.

text: 12. Riktlinjerna avser enbart valideringen av kreditvärderingsinstitutens metoder och, vad gäller

text: artikel 23 i CRA

text: -förordningen, medför eller föreslår inga som helst ingrepp i kreditbetygens eller metodernas innehåll.

text: 4 Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: 4.1 Riktlinjernas status

text: 13. Detta dokument innehåller riktlinjer enligt

text: artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/77/EG

text: (Esma-förordningen). Enligt artikel 16.3 i Esma-förordningen ska kreditvärderingsinstituten med alla tillgängliga medel följa dessa riktlinjer.

text: 4.2 Rapporteringskrav

text: 14. Esma kommer att utvärdera hur kreditvärderingsinstituten tillämpar dessa riktlinjer genom en löpande tillsyn och övervakning av kreditvärderingsinstitutens regelbundna rapportering till Esma. Riktlinjerna gäller utan att påverka tillämpningen av riktlinjerna för periodisk information som kreditvärderingsinstitut ska lämna till Esma (

text: ) och enligt vilka kreditvärderingsinstituten varje halvår ska rapportera internrevisionens granskningsrapporter och resultaten från metodöversynerna, inbegripet information om eventuella utfallstester som har utförts under perioden samt uppgifter om nyckelresultat och åtgärder som kreditvärderingsinstitutet har vidtagit till följd av detta.

text: 5 Riktlinjer för validering och översyn av kreditvärderingsinstitutens metoder

text: 15. Riktlinjerna omfattar: a. Åtgärder som Esma normalt förväntar sig att ett kreditvärderingsinstitut tillämpar. b. Exempel på kompletterande åtgärder som ett kreditvärderingsinstitut bör överväga bland andra lämpliga kompletterande åtgärder.

text: 16. De åtgärder som ska tillämpas som ett led i valideringsförfarandet bör ingå i ett kreditvärderingsinstituts valideringsdokumentation. Om ett kreditvärderingsinstitut inte använder sig av metoder som Esma normalt förväntar sig, bör kreditvärderingsinstitutet dokumentera sina skäl för att inte utnyttja de metoderna och hur de åtgärder som institutet valt uppfyller de lagstadgade kraven (artikel

text: och

text: i CRA-förordningen och artiklarna 7 och 8 i den tekniska tillsynsstandarden för värderingsmetoder), enligt vad som anges i dessa riktlinjer.

text: 5.1 Validering av metoder med tillräckliga kvantitativa belägg

text: 5.1.1 Tillförlitlighet

text: 17. Med tillförlitligheten för en viss metod avses dess förmåga att rangordna de värderade enheterna i enlighet med deras framtida status (fallissemang eller inte fallissemang) utifrån en i förväg fastställd tidshorisont.

text: 18. När ett kreditvärderingsinstitut ska visa tillförlitligheten för en viss metod förväntar sig Esma normalt att det ska använda den kumulativa mätnoggrannhetsprofilen (CAP) eller mottagaroperatorns karakteristiska kurva (MOK) tillsammans med mätnoggrannhetskriterierna .

text: 19. Ett kreditvärderingsinstitut bör överväga att komplettera ovanstående åtgärder med ytterligare kvantitativa åtgärder, till exempel Kolmogorov-Smirnov-statistik och kvalitativa åtgärder, såsom fördelningen av det observerade antalet fallissemang.

text: 5.1.2 Prognosförmåga

text: 20. En metods prognosförmåga kan visas genom att kreditbetygens förväntade utveckling jämförs med observerade resultat.

text: 21. När kreditvärderingsinstitutet gör denna jämförelse förväntar sig Esma normalt att det ska ange sina interna förväntningar (absoluta tal eller intervall) per kreditbetygskategori med avseende på den grad av kreditvärdighet som dess kreditbetyg avser.

text: 22. Ett kreditvärderingsinstitut kan använda olika strategier för att utforma sina interna förväntningar (till exempel statistiska beräkningar eller hänvisning till den historiska utvecklingen för dess kreditbetyg).

text: 23. För kreditbetyg som avser sannolikheten för fallissemang förväntar sig Esma normalt att ett kreditvärderingsinstitut ska jämföra den förväntade sannolikheten för fallissemang med observerade andelar fallissemang genom att använda binomial- och chi-två-tester. Ett kreditvärderingsinstitut bör överväga att komplettera dessa åtgärder med ytterligare kvantitativa åtgärder, till exempel Brier Score-test eller Vasiceks enfaktorsmodell-test, samt de eventuella kvalitativa åtgärder som är lämpligast för validering av metoderna.

text: 24. För kreditbetyg som avser andra kreditvärdighetsmått än sannolikheten för fallissemang förväntar sig Esma normalt att kreditvärderingsinstitutet ska jämföra kreditbetygens förväntade utveckling med observerade resultat med hjälp av relevanta kvantitativa åtgärder och dokumentera skälen för sina val. Ett kreditvärderingsinstitut bör överväga att komplettera dessa åtgärder med de ytterligare relevanta kvantitativa åtgärder som är lämpligast för validering av metoderna.

text: 5.1.3 Historisk stabilitet

text: 25. Den historiska stabiliteten för en viss metod kan visas genom att andra dimensioner som inte avser metodens tillförlitlighet eller prognosförmåga bedöms, såsom stabiliteten för de kreditbetyg som tilldelas genom metoden, stabiliteten för de karakteristiska egenskaperna för de betygsatta enheter eller instrument som omfattas av metoden och de tilldelade kreditbetygens fördelning.

text: 26. Som en kvantitativ åtgärd förväntar sig Esma i normalfallet att ett kreditvärderingsinstitut ska demonstrera stabiliteten för de kreditbetyg som tilldelats genom institutets metoder genom att ta fram övergångs- eller migrationsmatriser och analysera kreditbetygens rörelser. Exempel på denna typ av analys omfattar antalet uppgraderingar, nedgraderingar och diagonala förändringar samt statistik som demonstrerar förändringen i absoluta tal, förändringens riktning eller en kombination av dessa.

text: 27. Ett kreditvärderingsinstitut bör överväga att komplettera dessa åtgärder med ytterligare kvalitativa analyser, till exempel analys av betygens fördelning, endimensionell fördelning av grundläggande avgörande faktorer för kreditbetyg (till exempel betyg från andra kreditvärderingsinstitut, kreditswappsspreadar, obligationsavkastning) och användning av kvantitativa metoder såsom befolknings- eller systemstabilitetsindex.

text: 5.2 Validering av metoder med begränsade kvantitativa belägg

text: 28. Ett kreditvärderingsinstitut bör på egen hand fastställa minimiantalet betyg och/eller fallissemang som en metod ska ha för att kunna valideras i enlighet med artikel 7 i den tekniska tillsynsstandarden för värderingsmetoder. Kreditvärderingsinstituten ska internt fastställa relevanta strategier och förfaranden för att avgöra om det finns begränsade kvantitativa belägg till stöd för en viss metods prognosförmåga. Dessa strategier och förfaranden bör åtminstone ange de personer eller parter som är ansvariga för att fatta detta beslut samt de relevanta kriterier som beslutet kommer att grundas på.

text: 29. Ett kreditvärderingsinstitut bör, som ett led i förfarandet för att validera sina metoder med begränsade kvantitativa belägg, överväga att utöka uppgiftsunderlaget för att om möjligt kunna tillämpa artikel 7 i den tekniska tillsynsstandarden för värderingsmetoder. Ett kreditvärderingsinstitut bör överväga olika tekniker för att utöka uppgiftsunderlaget (i förekommande fall med beaktande av en verifiering av uppgifternas kvalitet och skydd av de karakteristiska egenskaperna för den betygsatta populationen, inklusive andelen fallissemang), till exempel: o Utökning av uppgiftsunderlaget med användning av data från tredje part (om sådana finns). o Sammanslagning (om detta är meningsfullt) av tillgångsklasser eller tillgångsdelklasser med liknande riskprofiler för att utföra gemensamma valideringsbedömningar. o Om möjligt skapa hypotetiska transaktioner som kan användas för att utöka mängden tillgängliga data. Ett kreditvärderingsinstitut bör dokumentera sin beslutsprocess för att fastställa om tekniker för att utöka uppgiftsunderlaget bör användas eller ej.

text: 30. Ett kreditvärderingsinstitut bör också överväga tekniker som gör det möjligt för institutet att utföra kvantitativa mätningar för att visa sina metoders tillförlitlighet. Ett kreditvärderingsinstitut bör överväga relevanta tekniker, till exempel: o Användning av en mindre strikt definition av fallissemang för valideringssyften. o En kombination av betygskategorier. o Användning av en förlängd tidsperiod. Ett kreditvärderingsinstitut bör dokumentera sin beslutsprocess och redovisa skälen för de metoder det använder för att förstärka sin förmåga att göra kvantitativa mätningar som visar metodernas tillförlitlighet, inklusive huruvida institutet har förkastat användningen av en viss metod.

text: 31. Esma förväntar sig normalt att ett kreditvärderingsinstitut ska ta fram övergångsmatriser (migration) och analysera kreditbetygens rörelser samt jämföra betygen med externa kreditriskmätningar (till exempel betyg från andra kreditvärderingsinstitut, kreditswappsspreadar eller obligationsavkastningar).

text: 32. Ett kreditvärderingsinstitut bör överväga att komplettera dessa åtgärder med andra mått på historisk stabilitet, såsom de metoder som anges i avsnitt 5.1.3.

text: 5.3 Identifiera och åtgärda avvikelser

text: 33. Ett kreditvärderingsinstitut bör internt fastställa tröskelvärden för de kvantitativa valideringstekniker institutet använder för att identifiera och åtgärda potentiella avvikelser som spårats genom utfallstester.

text: 34. Dessa tröskelvärden bör dokumenteras och registreras på lämpligt sätt. Kreditvärderingsinstitutens översynsfunktion ska ha ansvaret för att fastställa dessa tröskelvärden genom att tillse att de är i) relevanta för den metod som valideras, ii) en utmanande och konsekvent tillämpad komponent i valideringsförfarandet genom att fastställa lämpliga nivåer och iii) adekvat motiverade.

text: 35. Ett kreditvärderingsinstitut bör på lämpligt sätt motivera om tröskelvärdena skiljer sig åt per tillgångsklass, framför allt om betygskategorierna har samma karakteristiska egenskaper för olika tillgångsklasser.

text: 36. Ett kreditvärderingsinstitut bör i förväg definiera och motivera de åtgärder som avvikelser från tröskelvärdena kommer att ge upphov till. Esma förväntar sig inte att överträdelsen av ett visst tröskelvärde alltid ska leda till metodförändringar.

text: 37. Ett kreditvärderingsinstitut bör skilja på systemiska och icke-systemiska avvikelser och förklara hur de i förväg definierade åtgärderna skulle skilja sig åt i ett sådant fall.

text: 38. Om ett kreditvärderingsinstitut väljer att fastställa tröskelvärden för sina kvalitativa valideringstekniker gäller ovanstående punkter i detta avsnitt.


amnesord:
Guidelines and Technical standards
Investor protection

title: Guidelines on cross-selling practices

text: Riktlinjer

text: Riktlinjer för korsförsäljning

text: 11/07/2016 |

text: SV

text: 1 Syfte

text: 1. Huvudsyftet med dessa riktlinjer är att fastställa en enhetlig och effektiv strategi för den tillsyn som behöriga myndigheter utövar över företag. Strategin ska bidra till ett förbättrat investerarskydd i medlemsstaterna. Riktlinjerna ska därför bidra till att klargöra vilket uppförande och vilka organisatoriska arrangemang som förväntas hos de företag som ägnar sig åt korsförsäljning, för att minska möjliga negativa effekter för investerarna.

text: 2 Tillämpningsområde

text: 2. Dessa riktlinjer gäller korsförsäljning i den mening som avses i artikel 4.1.42 i MiFID IIdirektivet. Riktlinjerna gäller framför allt när en investeringstjänst erbjuds tillsammans med en annan tjänst eller produkt som del av ett paket eller som ett villkor för samma överenskommelse eller paket.

text: 3. Mot bakgrund av ovannämnda definition skulle Esma vilja erinra om att andra uppförandestandarder (som fastställs i EU:s övriga sektorslagstiftning utanför MiFID II) kan vara tillämpliga för var och en av de produkter eller tjänster som ingår i ett företags korsförsäljning eller för det paket som är ett resultat av korsförsäljningen. Det finns inget i dessa riktlinjer som inverkar på företagens skyldigheter att följa sådana tillämpliga krav.

text: 4. Riktlinjerna gäller för paket med kopplingsförbehåll och kombinerade paket förutsatt att sådana paket inte är förbjudna enligt någon lagstiftning som gäller för de produkter eller tjänster som ingår i paketet.

text: 3 Målgrupp

text: 5. Riktlinjerna är avsedda för behöriga myndigheter med tillsynsansvar över företag som omfattas av följande direktiv: a. Direktivet om marknader för finansiella instrument (omarbetning) (direktiv

text: – MiFID II). b. Direktivet om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (direktiv

text: – UCITS-direktivet). c. Direktivet om förvaltare av alternativa investeringsfonder (direktiv

text: – AIFM-direktivet).

text: 4 Efterlevnad, rapporteringskrav och tillämpningsdatum

text: Riktlinjernas status

text: 6. Dessa riktlinjer utfärdas enligt artikel 16 i Esma-förordningen. I enlighet med artikel 16.3 i Esma-förordningen ska de behöriga myndigheterna med alla tillgängliga medel följa dessa riktlinjer. De behöriga myndigheter som riktlinjerna är avsedda för bör följa riktlinjerna genom att på lämpligt sätt införliva dem i sin tillsynspraxis (t.ex. genom att ändra sitt regelverk eller sina tillsynsprocesser).

text: 7. I enlighet med artikel 24.11 i MiFID II-direktivet har Esma utarbetat dessa riktlinjer i samarbete med EBA och Eiopa.

text: 8. Riktlinjerna gäller från den 3 januari 2018.

text: Rapporteringskrav

text: 9. Inom två månader efter det att Esma offentliggjort de översatta versionerna ska de behöriga myndigheter som omfattas av riktlinjerna anmäla till Esma på adressen crossselling1861@esma.europa.eu att de följer eller tänker följa riktlinjerna, alternativt ange skälen till varför de inte följer eller inte avser att följa riktlinjerna. Om de behöriga myndigheterna inte svarar inom denna tidsgräns kommer Esma att anse att myndigheterna inte följer riktlinjerna. En mall för anmälan finns på Esmas webbplats.

text: 10. Där detta har varit ändamålsenligt följs riktlinjerna nedan av ett eller flera exempel. Dessa exempel belyser närmare hur varje riktlinje (som har införlivats av de behöriga myndigheterna) kan följas av företag i praktiken. Det kan dock finnas andra sätt på vilka ett företag kan välja att genomföra dessa riktlinjer.

text: 5 Definitioner

text: 11. Om inte annat anges har de termer som används i MiFID II-direktivet samma innebörd i dessa riktlinjer. Dessutom gäller följande definitioner vid tillämpning av dessa riktlinjer: Företag Följande finansmarknadsaktörer: a) Värdepappersföretag (enligt definitionen i

text: artikel 4.1

text: .1 i MiFID II-direktivet). b) Kreditinstitut (enligt definitionen i

text: artikel 4.1

text: .1 i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: ) när de tillhandahåller investeringstjänster och investeringsverksamhet enligt

text: artikel 4.1

text: .2 i MiFID II-direktivet. c) Förvaltningsbolag (enligt definitionen i

text: artikel 2.1 b i direktiv 2009/65/EG

text: ) när de tillhandahåller tjänster enligt

text: artikel 6.3 i direktiv 2009/65/EG

text: ). d) Externa AIF-förvaltare (enligt definitionen i

text: artikel 5.1 a i direktiv 2011/61/EU

text: artikel 6.4 i direktiv 2011/61/EU

text: . Kombinerat paket Ett paket med produkter och/eller tjänster där var och en av de produkter eller tjänster som erbjuds är tillgänglig separat och där kunden behåller valmöjligheten att köpa varje komponent i paketet separat från företaget. Paket med Ett paket med produkter och/eller tjänster där kunden kopplingsförbehåll separat från företaget inte kan få tillgång till minst en av de produkter eller tjänster som erbjuds i paketet. Komponentprodukt Den separata produkt och/eller tjänst som utgör en del av det kombinerade paketet eller paketet med kopplingsförbehåll.

text: 6 Riktlinjer för korsförsäljning

text: Fullständig redovisning av pris- och kostnadsinformation

text: Riktlinje 1

text: 12. Behöriga myndigheter med tillsyn över företag som distribuerar paket med kopplingsförbehåll eller kombinerade paket bör kräva att dessa företag säkerställer att kunderna får information om priset för såväl paketet som dess komponentprodukter.

text: 13. Behöriga myndigheter med tillsyn över företag som distribuerar paket med kopplingsförbehåll eller kombinerade paket bör kräva att dessa företag säkerställer att kunderna får en tydlig uppdelning och ackumulering av samtliga relevanta kända kostnader som avser köpet av paketet och dess komponentprodukter – t.ex. administrationsavgifter, transaktionskostnader samt straffavgifter för uppsägning eller förtida inlösen/uppsägning. I de fall då det inte går att i förväg göra någon preciserad beräkning av kostnader men dessa ändå kommer att belasta kunder efter köpet av paketet bör den behöriga myndigheten kräva att företaget tillhandahåller en uppskattning av dessa kostnader, baserad på rimliga antaganden. Illustrativt exempel När ett företag använder sig av korsförsäljning och säljer en ränteswapp tillsammans med ett lån till rörlig ränta för att en kund ska kunna säkra ränterisken (dvs. kunden byter sin betalning till rörlig ränta mot en betalning till fast ränta) förser företaget kunden med väsentlig information om samtliga aspekter av swappavtalet som väsentligt kan påverka kundens slutliga kostnad, såsom kundens potentiella betalningsåtagande vid ränteändringar samt avgifter vid uppsägning av swappavtalet. Redovisning av pris- och kostnadsinformation som kommuniceras ut i tid och på en framträdande plats Riktlinje 2

text: 14. Behöriga myndigheter med tillsyn över företag som distribuerar paket med kopplingsförbehåll eller kombinerade paket bör kräva att dessa företag säkerställer att information om pris samt information om alla relevanta kostnader för paketet och var och en av dess komponentprodukter finns tillgänglig i god tid innan kunden binds av avtalet så att kunden har möjlighet att fatta ett välgrundat beslut. Riktlinje 3

text: 15. Behöriga myndigheter med tillsyn över företag som distribuerar paket med kopplingsförbehåll eller kombinerade paket bör kräva att dessa företag säkerställer att prisoch kostnadsinformation om paketet och dess komponentprodukter kommuniceras till kunder på ett korrekt sätt, på en framträdande plats och på ett lättfattligt språk (med förklaring av eventuell teknisk terminologi).

text: 16. Behöriga myndigheter med tillsyn över företag som distribuerar paket med kopplingsförbehåll eller kombinerade paket bör kräva att företagen, när de marknadsför någon av de komponentprodukter som ingår i ett paket med kopplingsförbehåll eller kombinerat paket, säkerställer att de lägger lika stor vikt vid pris- och kostnadsinformationen för dessa komponentprodukter så att en kund snabbt och korrekt kan få en bild av vad kostnaden blir om dessa produkter köps som ett paket. Illustrativt exempel 1) I all sin marknadskommunikation använder företaget samma typsnitt för relevant prisoch kostnadsinformation för var och en av de komponentprodukter som är tänkta att säljas som paket. Relevant information om någon av komponentprodukterna framhävs inte ytterligare genom att använda ett större eller mer fetstilt typsnitt. 2) Om försäljningen sker via internet eller någon annan kanal utan att en säljare är direkt involverad, visas pris- och kostnadsinformationen för båda de produkter som ingår i paketet tidigt på de relevanta webbsidorna och är lättnavigerad för kunderna, dvs. prisoch kostnadsinformationen för en produkt som ingår i det kombinerade paketet placeras inte eller ”döljs” inte längre ned i företagets säljformulär på internet. Riktlinje 4

text: 17. Behöriga myndigheter med tillsyn över företag som distribuerar paket med kopplingsförbehåll eller kombinerade paket bör kräva att företag säkerställer att pris- och kostnadsinformationen presenteras för kunderna på ett sådant sätt att den inte är vilseledande eller snedvrider eller döljer den verkliga kostnaden för kunden eller förhindrar meningsfulla jämförelser med alternativa produkter. Fullständig redovisning av väsentlig information om icke-prisrelaterade aspekter och risker, när detta är relevant Riktlinje 5

text: 18. Behöriga myndigheter med tillsyn över för företag som distribuerar paket med kopplingsförbehåll eller kombinerade paket bör kräva att dessa företag säkerställer att kunderna får väsentlig information om icke-prisrelaterade aspekter och risker – i de fall där detta är tillämpligt – för var och en av komponentprodukterna samt paketet, vilket särskilt innefattar information om hur riskerna förändras till följd av att man köper det kombinerade paketet i stället för var och en av komponenterna separat. Illustrativt exempel Ett företag erbjuder ett sparkonto till förmånlig ränta endast om kunden samtidigt köper en strukturerad obligation. I ett sådant fall medför hela paketet en annan risknivå än enbart sparkontot skulle ha gjort: på ett sparkonto är startkapitalet garanterat, och den enda variabeln är vilken ränta som betalas. Startkapital som investeras i en strukturerad investeringsprodukt är däremot inte alltid garanterat, vilket innebär att det kan gå helt eller delvis förlorat. I ett sådant exempel är det uppenbart att komponenterna uppvisar mycket olika riskprofiler. När de kombineras kan dessutom risknivån för den strukturerade produktkomponenten upphäva säkerheten för sparproduktkomponenten i så hög grad att paketets sammantagna riskprofil ökar väsentligt. Företaget upplyser tydligt kunden om hur risknivån påverkas av att man köper ett kombinerat paket i stället för de olika komponenterna separat. Väsentlig information om icke-prisrelaterade aspekter och risker som kommuniceras ut i tid och på en framträdande plats, när detta är relevant Riktlinje 6

text: 19. Behöriga myndigheter med tillsyn över för företag som distribuerar paket med kopplingsförbehåll eller kombinerade paket bör kräva att dessa företag säkerställer att väsentliga icke-prisrelaterade faktorer och relevanta risker framhålls för kunderna med samma betydelse och tyngd som pris- och kostnadsinformationen för komponentprodukter eller paket med kopplingsförbehåll/kombinerade paket samt att dessa bör klargöras för kunderna på ett lättfattligt språk (med förklaring av eventuell teknisk terminologi) i god tid innan kunden binds av avtalet.

text: 20. Behöriga myndigheter med tillsyn över för företag som distribuerar paket med kopplingsförbehåll eller kombinerade paket bör även kräva att dessa företag säkerställer att informationen om icke-prisrelaterade faktorer och risker i samband med paketet presenteras för kunderna på ett sådant sätt att den inte är vilseledande eller snedvrider eller döljer dessa faktorers betydelse för kunden. Illustrativt exempel 1) Företaget uppmärksammar kunden på begränsningar och risker (om detta är relevant) med paket med kopplingsförbehåll eller kombinerade paket och komponentprodukter samt vägleder kunden genom relevant information som anger viktiga fördelar, begränsningar och risker (om detta är relevant) med paketet och komponentprodukterna. Säljaren förklarar noggrant och i god tid (dvs. innan kunden binds av avtalet) hur dessa icke-prisrelaterade faktorer förändras väsentligt beroende på i) om komponentprodukten köps och ii) vilken komponent som väljs ut. Företaget uppmärksammar kunden till paketet med kopplingsförbehåll om övergripande fördelar, begränsningar och risker (om detta är relevant) med paketet. 2) Företaget avstår från att enbart använda sig av en allmän hänvisning till sina allmänna affärsvillkor för att underrätta eller informera kunder om väsentlig icke-prisrelaterad information. I stället förklarar företaget riskerna (om detta är relevant) och den ickeprisrelaterade informationen för kunden på ett lättfattligt språk. Valfriheten i samband med köp redovisas på en framträdande plats och kommuniceras Riktlinje 7

text: 21. Behöriga myndigheter med tillsyn över företag som distribuerar paket med kopplingsförbehåll eller kombinerade paket bör kräva att dessa företag säkerställer att kunderna är korrekt informerade om huruvida komponentprodukterna går att köpa separat – dvs. om kunderna har möjlighet att välja vilken av produkterna de köper eller, i den utsträckning som detta är tillåtet enligt sektorslagstiftningen, om en av komponentprodukterna måste köpas för att kunden ska få köpa någon av de andra produkterna från företaget.

text: 22. Behöriga myndigheter med tillsyn över företag som distribuerar kombinerade paket bör kräva att dessa företag säkerställer att de utformar sina köpalternativ på ett sådant sätt att kunderna aktivt kan välja ett visst köp och därmed fatta ett medvetet beslut om att köpa komponentprodukten eller det kombinerade paketet i fråga. Behöriga myndigheter bör därför kräva att företag inte använder sig av förbockade rutor (vare sig på internet eller i något annat säljdokument) vid korsförsäljning av en produkt eller tjänst.

text: 23. Behöriga myndigheter med tillsyn över för företag som distribuerar kombinerade paket bör kräva att dessa företag ser till att presentera sina köpalternativ på ett sådant sätt att det inte felaktigt ger intrycket att det är obligatoriskt att köpa det kombinerade paketet när det i själva verket rör sig om ett valfritt köp. Illustrativt exempel 1) Ett företag erbjuder en rad olika investeringsprodukter. Företaget anger klart och tydligt vilka alternativ kunden har. Det framgår t.ex. tydligt att kunden har möjlighet att köpa en s.k. execution-only-tjänst utan några tilläggsprodukter som marknadsdata och finansiell analys. Det framgår också tydligt om kundens val är begränsat till vissa kombinationer av komponentprodukter eller om han eller hon fritt kan välja vilka produkter som kunden kan kombinera ihop. 2) På företagets säljsidor på internet är köpalternativet för ett kombinerat paket med execution-only-tjänst och marknadsanalys inte förifyllt. Kunden måste aktivt välja detta köp genom att klicka ”ja” på en enkel fråga om han eller hon vill köpa tilläggsprodukten (i det här fallet marknadsanalysen) (och därmed det kombinerade paketet) utöver själva ”kärnprodukten”. Lämplig utbildning för relevant personal Riktlinje 8

text: 24. Behöriga myndigheter med tillsyn över företag som distribuerar paket med kopplingsförbehåll eller kombinerade paket bör kräva att dessa företag säkerställer att personal som är ansvarig för att distribuera var och en av de produkter som säljs i ett paket får tillräcklig utbildning, inklusive sektorsövergripande utbildning när detta är relevant. Personalens utbildning bör utformas på ett sådant sätt att personalen känner till eventuella risker med komponentprodukterna samt med det kombinerade paketet eller paketet med kopplingsförbehåll och kan informera kunderna om detta på ett lättfattligt (icke-tekniskt) språk. Intressekonflikter i säljpersonalens ersättningsstrukturer Riktlinje 9

text: 25. Behöriga myndigheter med tillsyn över företag som distribuerar paket med kopplingsförbehåll eller kombinerade paket bör kräva att dessa företag säkerställer att den personal som säljer paketet med kopplingsförbehåll eller det kombinerade paketet har lämpliga ersättningsmodeller och säljincitament som uppmuntrar till ansvarsfulla affärsmetoder, rättvis behandling av kunder och undvikande av intressekonflikter, samt att dessa modeller och incitament övervakas på högsta ledningsnivå. Illustrativt exempel 1) Företaget avstår från att använda sig av en ersättningspolicy, en ersättningspraxis eller prestationsbaserade tävlingar som uppmuntrar säljarna, vilka kan arbeta på provisionsbasis, att ”driva på” försäljningen av ett kombinerat paket och som därmed kan bidra till onödig/olämplig försäljning av antingen en komponent i paketet eller paketet i sig. Om det t.ex. finns incitament för säljpersonalen att genomföra korsförsäljning av ett lån tillsammans med ett mäklarkonto, finns det en risk att denna ersättningsstruktur kan utgöra ett incitament för potentiell vilseledande försäljning av lånet och därmed också av paketet. 2) Företaget undviker en ersättningspolicy och en ersättningspraxis som innebär att säljpersonalens grundlön sänks väsentligt om ett visst säljmål för det kombinerade paketet/paketet med kopplingsförbehåll inte uppfylls. Därmed minskar företaget också risken att säljaren genomför olämplig försäljning av det kombinerade paketet. 3) Företaget undviker att sänka säljpersonalens bonus- eller prestationslöner om ett visst säljmål eller en viss säljnivå inte har uppnåtts för det kombinerade paketet. Annulleringsrättigheter efter försäljning Riktlinje 10

text: 26. Behöriga myndigheter med tillsyn över företag som distribuerar paket med kopplingsförbehåll eller kombinerade paket bör kräva att dessa företag säkerställer att eventuella ångerfrister eller annulleringsrättigheter efter försäljning som gäller för en eller flera komponenter i ett paket (om komponenterna såldes separat) bör fortsätta att gälla även när dessa komponenter ingår i paketet.

text: 27. Behöriga myndigheter med tillsyn över företag som distribuerar paket med kopplingsförbehåll eller kombinerade paket bör kräva att dessa företag säkerställer att kunderna därefter tillåts sära på de produkter som har samlats i ett korsförsäljningserbjudande utan att detta leder till oproportionerliga sanktioner – om det inte finns motiverade skäl till att detta inte går att genomföra.

text: 7 Exempel på skadlig korsförsäljning

text: 28. I enlighet med artikel 24.11 i MiFID II-förordningen följer här en icke uttömmande uppräkning med exempel på situationer där korsförsäljning inte sker i enlighet med de skyldigheter som fastställs i artikel 24.1 i samma förordning. Exempel där den monetära aspekten påverkas negativt Exempel 1 Att erbjuda två produkter i ett paket där priset för detta erbjudande är högre än det pris som samma företag erbjuder för varje komponent separat (så länge som produkterna har exakt samma egenskaper i båda dessa fall). Exempel 2 Att locka en kund att köpa ett korsförsäljningserbjudande genom att marknadsföra/framhålla att kundens totala kostnader och avgifter från och med försäljningsdagen kommer att understiga det sammanlagda priset för varje komponent som säljs separat, när det i själva verket redan finns planer på att efterhand höja dessa kostnader och avgifter på grund av t.ex. samlade löpande kostnader/avgifter. Exempel 3 Att inte återbetala en viss proportionerlig andel av den i förväg inbetalda premien för en försäkringskomponent i paketet i samband med uppsägning av en investeringstjänst som såldes tillsammans med denna komponent när försäkringsprodukten inte längre gäller. Exempel där rörligheten påverkas negativt Exempel 4 Att införa oproportionerliga avgifter för förtida uppsägning av en kompletterande försäkringsprodukt om en kund önskar ersätta erbjudandet om försäkringsskydd med skydd från en annan leverantör eller att hota med att säga upp avtalet för en annan produkt i paketet. Exempel på köp av oönskade eller onödiga produkter Exempel 5 Att erbjuda en produkt kombinerat med en annan produkt som kunden inte har efterfrågat när företaget känner till eller bör känna till att produkten utgör en onödig dubblering av en annan produkt som kunden redan har och som kunden inte har någon nytta av (t.ex. för att kunden inte är berättigad).