text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: av den 4 april 2013 om makrotillsynspolitikens mellanliggande mål och instrument (EUT C 170, 15.6.2013, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: Se Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Danmark (EUT C 31, 31.1.2017, s. 47).

text: Se Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: av den 22 december 2011 om de nationella myndigheternas mandat för makrotillsyn (EUT C 41, 14.2.2012, s. 1).

text: av den 31 oktober 2016 om förbättrad statistik över fastighetssektorn (EUT C 31, 31.1.2017, s. 1).

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 27 juni 2019 om sårbarheter på medellång sikt inom bostadssektorn i Danmark (ESRB/2019/5)2019/C 366/02

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: , och

text: Fastighetssektorn utgör en viktig del av ekonomin och sektorns utveckling kan påverka det finansiella systemet. Historiska fastighetskriser har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. En negativ utveckling på fastighetsmarknaderna i vissa medlemsstater har tidigare medfört stora kreditförluster och/eller negativa påföljder för den reala ekonomin. Detta beror på det nära sambandet mellan fastighetssektorn, finansiärer och andra ekonomiska sektorer. Därutöver kan de starka återkopplingsprocesserna mellan det finansiella systemet och den reala ekonomin leda till att en negativ utveckling förstärkts.

text: Dessa samband är viktiga eftersom de innebär att risker som uppstår i fastighetssektorn kan få en systempåverkan som är procyklisk till sin natur. Sårbarheter i det finansiella systemet byggs ofta upp under den fas då fastighetssektorn befinner sig i en uppgång. När riskerna uppfattas som låga och tillgången till finansiering är god kan detta leda till en snabb ökning av både krediter och investeringar som, tillsammans med ökad efterfrågan på fastigheter, kan leda till stigande fastighetspriser. När säkerheternas värde ökar kan detta medföra att efterfrågan på, och tillgången till, krediter ökar ytterligare, vilket kan leda till en självförstärkande dynamik som i teorin kan få konsekvenser på systemnivå. Om fastighetssektorn i stället befinner sig i en nedgångsfas kan begränsad tillgång till finansiering, ökad riskaversion och sjunkande fastighetspriser påverka båda långivare och låntagare negativt vilket då kan leda till försämrade ekonomiska förutsättningar.

text: Sårbarheter inom bostadssektorn kan utgöra en källa för systemrisk som kan påverka den finansiella stabiliteten både direkt och indirekt. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk eller finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter kan vara relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och den finansiella stabiliteten.

text: Enligt vad som framgår av rekommendation

text: är makrotillsynens slutmål att bidra till att värna stabiliteten i det finansiella systemet som helhet, genom att bland annat stärka det finansiella systemets förmåga att återhämta sig efter störningar och minska uppbyggnaden av systemrisk, för att därigenom säkerställa att finanssektorn på ett uthålligt sätt bidrar till den ekonomiska tillväxten.

text: För detta ändamål får makrotillsynsmyndigheter utifrån en riskbedömning tillämpa eller flera av de kapitalbaserade makrotillsynsåtgärder som framgår av

text: och

text: och/eller låntagarbaserade makrotillsynsåtgärder som är baserade på nationell lagstiftning. Medan de kapitalbaserade åtgärderna främst ska stärka det finansiella systemets motståndskraft, kan låntagarbaserade åtgärder vara särskilt lämpade om man vill undvika att ytterligare systemrisker byggs upp.

text: Därutöver rekommenderar rekommendation

text: att medlemsstaterna bör inrätta en rättslig ram som ger makrotillsynsmyndigheterna möjlighet att ha direkta kontroll- eller rekommendationsbefogenheter över de makrotillsynsinstrument som omnämns i den rekommendationen.

text: Under 2016 genomförde Europeiska systemrisknämnden (ESRB) en granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EU. I denna granskning identifierade ESRB olika sårbarheter på medellång sikt i flera länder som källor till systemrisk för finansiell stabilitet, vilket ledde till att man utfärdade beslut om varning till åtta länder, däribland Danmark.

text: Under 2016 utgick sårbarheten inom sektorn bostadsfastigheter i Danmark främst från hushållens höga skuldsättning. En betydande del av låntagarna hade lån med rörlig ränta eller lån som översteg bostadens värde, vilket gjorde dem sårbara för en negativ ekonomisk eller finansiell utveckling, eller en negativ utveckling på bostadsmarknaden. Även om det inte fanns några övergripande tecken på övervärdering, hade huspriserna ökat kraftigt främst i storstäderna, och närmade sig samma nivåer som före finanskrisen.

text: ESRB har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som är kopplade till bostadssektorn inom EES-området.

text: Den senaste granskningen visar att hushållens skuldsättning visserligen minskat i Danmark sedan 2016, men att den fortfarande är bland de högsta inom EES. Dessutom är andelen bostadslån som inte amorteras avsevärd, vilket gör att hushållen är sårbara vid en negativ ekonomisk eller finansiell utveckling eller om bostadsmarknaden utvecklas negativt. Trots att bostadspriserna inte längre ökar lika snabbt och lägenhetspriserna i Köpenhamn har planat ut på senare år, har den tidigare utvecklingen medfört att det på sina håll finns övervärderingar i storstäderna, särskilt i Köpenhamn. Mot denna bakgrund infördes 2015 ett krav på en minsta andel eget kapital motsvarande 5 procent, vilket har medfört att säkerheterna utifall att huspriserna skulle sjunka har ökat (i begränsad omfattning).

text: 2018 införde konsumentskyddslagstiftningen begränsningar avseende bolåneprodukter till låntagare med en kvot mellan skuld/inkomst (DTI) (före skatt) över 4 och en belåningsgrad (LTV) över 60 procent. Dessa begränsningar uppställer krav om att a) räntan ska vara bunden i minst 5 år, och b) lån som inte amorteras endast är möjliga om räntebindningstiden är minst 30 år. 2014 introducerades även den s.k. tillsynsdiamanten för bolåneinstitut. Den består av en rad nyckeltal och övre gränser för särskilda riskområden inom bankverksamheter, och målet är att öka kreditkvaliteten på stockarna av bostadslån mellan 2018 och 2020 och på så sätt påverka all ny utlåning. 2018 höjde man det kontracykliska buffertvärdet två gånger – från 0 % till 0,5 % fr.o.m. den 1 mars 2019, och från 0,5 % till 1 % fr.o.m. september 2019. Därutöver har det danska Systemiske Risikoråd rekommenderat en ytterligare höjning av buffertvärdet från 1 % till 1,5 % fr.o.m. juni 2020 och har också aviserat att buffertvärdet bör höjas till den maximala nivån motsvarande 2,5 % om inte riskbilden i det danska finansiella systemet förändras avsevärt. Finanstilsynet (den danska tillsynsmyndigheten) har antagit en riktlinje enligt vilken kreditinstitut ska agera försiktigt när de gör kreditbedömningar av hushåll som ansökt om bostadslån inom sådana geografiska områden där bostadspriserna har ökat.

text: Trots att flera makrotillsynsåtgärder är på plats är det möjligt att, mot bakgrund av hushållens höga skuldsättning och att en avsevärd andel av låntagarna är sårbara vid en negativ ekonomisk utveckling eller om bostadsmarknaden utvecklas negativt, de aktuella kapitalbaserade åtgärderna inte tillräckliga för att helt åtgärda de ackumulerade sårbarheterna. Dessutom kan det på medellång sikt bli nödvändigt att förstärka existerande, eller aktivera nya, låntagarbaserade åtgärder om de risker som utgår från hushållens skuldsättning, övervärderade huspriser och lånevillkoren fortsätter att öka.

text: Även om cykliska faktorer har spelat en viktig roll för den ökade sårbarheten i Danmark, så finns det även strukturella faktorer vilket medför en ökad systemrisk. Dessa faktorer inkluderar i) en komplicerad hyreslagstiftning som begränsar hyrorna i en avsevärd andel av hyreslägenheterna i storstäderna, något som leder till minskad nyproduktion och lägger grunden för ökande huspriser och ökad skuldsättning bland de hushåll som köper en bostad, och ii) skattemässiga avdrag för skuldräntor som kan fungera som incitament för hushållen att öka sin belåning. Sedan 2001 är dessutom beskattningen av bostäder inte längre kopplad till marknadspriserna, vilket resulterat i en minskning av den effektiva skattesatsen, särskilt i storstäderna. 2017 antog det danska parlamentet ny lagstiftning som träder ikraft 2021, och som åter kopplar beskattningen av bostäder till det aktuella marknadspriset.

text: ESRB drar därför slutsatsen att de makrotillsynsåtgärder som finns på plats eller står till buds i Danmark visserligen är lämpliga, men att de endast delvis tacklar de risker som utgår från hushållens skuldsättning på medellång sikt. Följaktligen behövs det ytterligare policyåtgärder för att åtgärda sårbarheten som kan vara en källa till systemrisk. De åtgärder som föreslås i denna rekommendation ska komplettera de existerande makrotillsynsåtgärderna i Danmark. Eftersom sårbarheten i viss mån beror på strukturella faktorer som går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, behövs andra åtgärder för att komplettera och förstärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna, med målet att mer effektivt åtgärda de faktorer som bidrar till att systemrisk byggs upp på bostadsmarknaden i Danmark, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet i Danmark.

text: Målet för denna rekommendation är att rekommendera att man a) aktiverar ytterligare, eller förstärker existerande, kapitalbaserade åtgärder för att säkerställa banksektorns motståndskraft mot de risker som finns i Danmark på medellång sikt, b) bevakar sårbarheter och aktiverar ytterligare, eller förstärker existerande, låntagarbaserade åtgärder om fastighetspriserna och kredittillväxten accelererar på medellång sikt. Denna rekommendation vill också understryka behovet av mer omfattande policyåtgärder för att begränsa de faktorer som bidrar till att hushållens skuldsättning ökar.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA I

text: SPECIFICERING AV DE KRITERIER SOM SKA UPPFYLLAS FÖR REKOMMENDATIONERNA

text: Rekommendation A – att aktivera eller förstärka kapitalbaserade åtgärder

text: 1. Innan man aktiverar nya, eller förstärker existerande, kapitalbaserade åtgärder bör man göra en bedömning av var Danmark befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bedöma huruvida sådana åtgärder är lämpliga.

text: 2. Efter det att man har aktiverat kapitalbaserade åtgärder kan det vara nödvändigt att förstärka dem, eller vidta ytterligare makrotillsynsåtgärder, för att åtgärda de sårbarheter som har identifierats i Danmark; detta beror på vilka kapitalbaserade åtgärder som aktiverats, hur dessa tillämpats initialt samt hur bedömningen av sårbarheterna utfallit.

text: Rekommendation B – att bevaka sårbarheter och aktivera eller förstärka låntagarbaserade åtgärder

text: Nedanstående kriterier ska uppfyllas för rekommendation B.

text: 1. Innan man aktiverar nya, eller förstärker existerande, låntagarbaserade åtgärder bör man göra en bedömning av var Danmark befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bedöma huruvida en aktivering eller förstärkning är lämplig.

text: 2. Innan man ökar den minsta andelen eget kapital som bostadsköparen måste förfoga över, bör man göra en bedömning av var Danmark befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bestämma hur åtgärden bör kalibreras och fasas in.

text: Rekommendation C – strukturella förändringar avseende bostadslån och bostadssektorn

text: Nedanstående kriterium ska uppfyllas för rekommendation C.

text: När man överväger nya alternativ som berör bostadspolitiken, och innan man genomför några förändringar, bör man bedöma vilka konsekvenser åtgärderna kan få mot bakgrund av var Danmark befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln, så att man säkerställer att åtgärderna inte förstärker eller utlöser de ackumulerade sårbarheterna inom bostadssektorn i Danmark.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: av den 4 april 2013 om makrotillsynspolitikens mellanliggande mål och instrument (EUT C 170, 15.6.2013, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: Se Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Luxemburg (EUT C 31, 31.1.2017, s. 51).

text: Se Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: av den 22 december 2011 om de nationella myndigheternas mandat för makrotillsyn (EUT C 41, 14.2.2012, s. 1).

text: av den 31 oktober 2016 om förbättrad statistik över fastighetssektorn (EUT C 31, 31.1.2017, s. 1).

publisher: Europeiska systemrisknämnden

sprak: sv

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 27 juni 2019 om sårbarheter på medellång sikt inom bostadssektorn i Luxemburg (ESRB/2019/6)2019/C 366/03

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

type: stycke

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd , särskilt artiklarna

text: och

text: , och

text: Fastighetssektorn utgör en viktig del av ekonomin och sektorns utveckling kan påverka det finansiella systemet. Historiska fastighetskriser har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. En negativ utveckling på fastighetsmarknaderna i vissa medlemsstater har tidigare medfört stora kreditförluster och/eller negativa påföljder för den reala ekonomin. Detta beror på det nära sambandet mellan fastighetssektorn, finansiärer och andra ekonomiska sektorer. Därutöver kan de starka återkopplingsprocesserna mellan det finansiella systemet och den reala ekonomin leda till att en negativ utveckling förstärkts.

text: Dessa samband är viktiga eftersom de innebär att risker som uppstår i fastighetssektorn kan få en systempåverkan som är procyklisk till sin natur. Sårbarheter i det finansiella systemet byggs ofta upp under den fas då fastighetssektorn befinner sig i en uppgång. När riskerna uppfattas som låga och tillgången till finansiering är god kan detta leda till en snabb ökning av både krediter och investeringar som, tillsammans med ökad efterfrågan på fastigheter, kan leda till stigande fastighetspriser. När säkerheternas värde ökar kan detta medföra att efterfrågan på, och tillgången till, krediter ökar ytterligare, vilket kan leda till en självförstärkande dynamik som i teorin kan få konsekvenser på systemnivå. Om fastighetssektorn i stället befinner sig i en nedgångsfas kan begränsad tillgång till finansiering, ökad riskaversion och sjunkande fastighetspriser påverka båda långivare och låntagare negativt vilket då kan leda till försämrade ekonomiska förutsättningar.

text: Sårbarheter inom bostadssektorn kan utgöra en källa för systemrisk som kan påverka den finansiella stabiliteten både direkt och indirekt. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk eller finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter kan vara relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och den finansiella stabiliteten.

text: Enligt vad som framgår av rekommendation

text: är makrotillsynens slutmål att bidra till att värna stabiliteten i det finansiella systemet som helhet, genom att bland annat stärka det finansiella systemets förmåga att återhämta sig efter störningar och minska uppbyggnaden av systemrisk, för att därigenom säkerställa att finanssektorn på ett uthålligt sätt bidrar till den ekonomiska tillväxten.

text: För detta ändamål får makrotillsynsmyndigheter utifrån en riskbedömning tillämpa eller flera av de kapitalbaserade makrotillsynsåtgärder som framgår av

text: och

text: och/eller låntagarbaserade makrotillsynsåtgärder som är baserade på nationell lagstiftning. Medan de kapitalbaserade åtgärderna främst ska stärka det finansiella systemets motståndskraft, kan låntagarbaserade åtgärder vara särskilt lämpade om man vill undvika att ytterligare systemrisker byggs upp.

text: Därutöver rekommenderar rekommendation

text: att medlemsstaterna bör inrätta en rättslig ram som ger makrotillsynsmyndigheterna möjlighet att ha direkta kontroll- eller rekommendationsbefogenheter över de makrotillsynsinstrument som omnämns i den rekommendationen.

text: Under 2016 genomförde Europeiska systemrisknämnden (ESRB) en granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EU. I denna granskning identifierade ESRB olika sårbarheter på medellång sikt i flera länder som källor till systemrisk för finansiell stabilitet, vilket ledde till att man utfärdade beslut om varning till åtta länder, däribland Luxemburg.

text: Under 2016 utgick sårbarheten inom sektorn bostadsfastigheter i Luxemburg främst från snabbt ökande huspriser och bostadslån samt hushållens höga och stigande skuldsättning. En avsevärd andel bolånetagare hade höga skulder och höga skuldbetalningar i förhållande till inkomsten, vilket gör dem sårbara vid eventuella framtida räntehöjningar.

text: ESRB har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som är kopplade till bostadssektorn inom EES-området.

text: Den senaste granskningen visar att den kraftiga tillväxten för bolånen Luxemburg har fortsatt efter 2016 och medfört att hushållens skuldsättning ökat ytterligare. Trots att huspriserna inte längre ökar lika snabbt, medför den tidigare dynamiken att övervärderingar är möjliga. Dessutom antyder de senaste granskningarna av lånevillkoren att en betydande andel av hushållen kan vara sårbara vid en negativ ekonomisk eller finansiell utveckling eller om bostadsmarknaden utvecklas negativt.

text: Sedan 2016, efter rekommendationer från Comité du Risque Systémique (Luxemburgs makrotillsynsmyndighet), har flera kapitalbaserade åtgärder aktiverats i Luxemburg: i) 2016 införde Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF, granskningskommissionen för finanssektorn), för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostad belägen i Luxemburg, en genomsnittlig riskvikt på 15 procent för kreditinstitut som tillämpar internmetoden, enligt

text: artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , och ii) 2018 ökade CSSF den kontracykliska kapitalbufferten från 0 procent till 0,25 procent fr.o.m. den 1 januari 2020.

text: De nationella myndigheterna i Luxemburg har visserligen föreslagit ett rättsligt regelverk med rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder, men detta har ännu ej trätt i kraft. De sårbarheter som identifierats, snabbt ökande huspriser och bostadslån samt hushållens stigande skuldsättning, kräver dock ett sådant regelverk.

text: Även om cykliska faktorer har spelat en viktig roll för den ökade sårbarheten i Luxemburg, så finns det även strukturella faktorer vilket medför en ökad systemrisk. Dessa faktorer inkluderar i) ett låg utbud av bostäder, vilket grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad, samt ii) avdragsmöjligheterna för bostadsräntor som kan fungera som incitament för hushållen att ha en alltför hög belåning.

text: ESRB drar därför slutsatsen att de makrotillsynsåtgärder som finns på plats eller står till buds i Luxemburg är delvis lämpliga och delvis tillräckliga för att tackla de sårbarheter på medellång sikt som identifierats i Luxemburg. Följaktligen behövs det ytterligare policyåtgärder för att åtgärda sårbarheten som kan vara en källa till systemrisk. De åtgärder som föreslås i denna rekommendation ska komplettera de existerande makrotillsynsåtgärderna i Luxemburg och stärka motståndskraften. De ska inte ses som substitut för de existerande kapitalbaserade åtgärderna, som är viktiga för de existerande sårbarheterna i låneportföljerna. Eftersom sårbarheten i viss mån beror på strukturella faktorer som går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, behövs andra åtgärder för att komplettera och förstärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna, med målet att mer effektivt åtgärda de faktorer som bidrar till att systemrisk byggs upp på bostadsmarknaden i Luxemburg, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet i Luxemburg.

text: Målet för denna rekommendation är att rekommendera att man inför ett regelverk med rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder i Luxemburg, och aktiverar dessa åtgärder så snart den nya lagstiftningen trätt i kraft. Denna rekommendation vill också understryka behovet av mer omfattande policyåtgärder för att begränsa de faktorer som bidrar till att hushållens skuldsättning ökar.

text: Denna rekommendation är inte tänkt att påverka det arbete som unionens centralbanker utför inom ramen för sina penningpolitiska mandat.

text: ESRB:s rekommendationer offentliggörs efter det att styrelsen har informerat Europeiska unionens råd om sin avsikt att göra detta och rådet getts möjlighet att agera, och efter det att mottagarna har informerats om avsikten att offentliggöra.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA I

type: rubrik

text: Rekommendation A – rättsligt regelverk med låntagarbaserade åtgärder

text: Nedanstående kriterier ska uppfyllas för rekommendation A.

text: 1. Det rättsliga regelverket för låntagarbaserade åtgärder i Luxemburg bör säkerställa att

punkt: a

text: de tröskelvärden som gäller för kvoten mellan skuld/inkomst (DTI-kvot) och kvoten mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI), samt löptidsbegränsningar, gäller för lån som beviljas alla typer av låntagare och alla typer av kreditgivare, så att tröskelvärdena inte kringgås,

punkt: b

text: man vid beräkningen av belåningsgraden (LTV-kvoten) endast godtar fast egendom som säkerhet,

punkt: c

text: de nationella myndigheterna i Luxemburg som ansvarar för tillämpningen av låntagarbaserade åtgärder kan aktivera rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder på ett effektivt och förebyggande sätt, och har nödvändig flexibilitet för att utforma åtgärderna på ett sätt som är lämpligt utifrån de sårbarheter som identifierats.

text: 2. Det rättsliga regelverket för låntagarbaserade åtgärder i Luxemburg bör träda i kraft senast den 1 juli 2021.

text: Rekommendation B – att aktivera låntagarbaserade åtgärder

text: 1. För att förhindra att bör de nationella myndigheterna i Luxemburg använda en kombination av en eller flera låntagarbaserade åtgärder (t.ex. tröskelvärden för LTV-kvoten i kombination med tröskelvärden för DTI- eller DSTI-kvoten, och löptidsbegränsningar), för att säkerställa att de aktuella åtgärderna är effektiva och för att minimerar risken för att de kringgås eller för oönskade konsekvenser som kan reducera deras effekt eller t.o.m. skapa risker inom andra områden.

text: en betydande eller ökande andel av de låntagare som tar ut nya bostadslån får svårigheter med att avbetala sina skulder eller upprätthålla sin konsumtion om det inträffar en negativ ekonomisk eller finansiell utveckling, eller utvecklingen på bostadsmarknaden blir negativ, eller

text: en betydande eller ökande andel av nya lån med säkerhet i en bostad som kan medföra kreditförluster om det inträffar fallissemang och huspriserna faller pga. detta,

text: 2. Innan man aktiverar låntagarbaserade åtgärder bör man göra en bedömning av var Luxemburg befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bestämma hur sådana åtgärder bör kalibreras och fasas in.

text: 3. Efter det att man har aktiverat låntagarbaserade åtgärder kan det vara nödvändigt att förstärka dem, eller vidta ytterligare makrotillsynsåtgärder, för att åtgärda de sårbarheter som har identifierats i Luxemburg; detta beror på vilka låntagarbaserade åtgärder som aktiverats, hur dessa tillämpats initialt samt hur bedömningen av sårbarheterna utfallit.

text: 4. När det rättsliga regelverket som avses i rekommendation A trätt i kraft, kan de nationella myndigheterna i Luxemburg som ansvarar för tillämpningen av låntagarbaserade åtgärder besluta om att bibehålla icke-rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder, under förutsättning att det finns fakta som visar att de sårbarheter som identifierats har reducerats på ett lämpligt sätt genom dessa åtgärder.

text: När man överväger nya alternativ som berör bostadspolitiken, och innan man genomför några förändringar, bör man bedöma vilka konsekvenser åtgärderna kan få mot bakgrund av var Luxemburg befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln, så att man säkerställer att åtgärderna inte förstärker eller utlöser de ackumulerade sårbarheterna inom bostadssektorn i Luxemburg.

type: vagledning

utgivare: esrb


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: av den 4 april 2013 om makrotillsynspolitikens mellanliggande mål och instrument (EUT C 170, 15.6.2013, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: Se Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Nederländerna (EUT C 31, 31.1.2017, s. 53).

text: Se Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: av den 22 december 2011 om de nationella myndigheternas mandat för makrotillsyn (EUT C 41, 14.2.2012, s. 1).

text: av den 31 oktober 2016 om förbättrad statistik över fastighetssektorn (EUT C 31, 31.1.2017, s. 1).

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 27 juni 2019 om sårbarheter på medellång sikt inom bostadssektorn i Nederländerna (ESRB/2019/7)2019/C 366/04

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: , och

text: Fastighetssektorn utgör en viktig del av ekonomin och sektorns utveckling kan påverka det finansiella systemet. Historiska fastighetskriser har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. En negativ utveckling på fastighetsmarknaderna i vissa medlemsstater har tidigare medfört stora kreditförluster och/eller negativa påföljder för den reala ekonomin. Detta beror på det nära sambandet mellan fastighetssektorn, finansiärer och andra ekonomiska sektorer. Därutöver kan de starka återkopplingsprocesserna mellan det finansiella systemet och den reala ekonomin leda till att en negativ utveckling förstärkts.

text: Dessa samband är viktiga eftersom de innebär att risker som uppstår i fastighetssektorn kan få en systempåverkan som är procyklisk till sin natur. Sårbarheter i det finansiella systemet byggs ofta upp under den fas då fastighetssektorn befinner sig i en uppgång. När riskerna uppfattas som låga och tillgången till finansiering är god kan detta leda till en snabb ökning av både krediter och investeringar som, tillsammans med ökad efterfrågan på fastigheter, kan leda till stigande fastighetspriser. När säkerheternas värde ökar kan detta medföra att efterfrågan på, och tillgången till, krediter ökar ytterligare, vilket kan leda till en självförstärkande dynamik som i teorin kan få konsekvenser på systemnivå. Om fastighetssektorn i stället befinner sig i en nedgångsfas kan begränsad tillgång till finansiering, ökad riskaversion och sjunkande fastighetspriser påverka båda långivare och låntagare negativt vilket då kan leda till försämrade ekonomiska förutsättningar.

text: Sårbarheter inom bostadssektorn kan utgöra en källa för systemrisk som kan påverka den finansiella stabiliteten både direkt och indirekt. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk eller finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter kan vara relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och den finansiella stabiliteten.

text: Enligt vad som framgår av rekommendation

text: är makrotillsynens slutmål att bidra till att värna stabiliteten i det finansiella systemet som helhet, genom att bland annat stärka det finansiella systemets förmåga att återhämta sig efter störningar och minska uppbyggnaden av systemrisk, för att därigenom säkerställa att finanssektorn på ett uthålligt sätt bidrar till den ekonomiska tillväxten.

text: För detta ändamål får makrotillsynsmyndigheter utifrån en riskbedömning tillämpa eller flera av de kapitalbaserade makrotillsynsåtgärder som framgår av

text: och

text: och/eller låntagarbaserade makrotillsynsåtgärder som är baserade på nationell lagstiftning. Medan de kapitalbaserade åtgärderna främst ska stärka det finansiella systemets motståndskraft, kan låntagarbaserade åtgärder vara särskilt lämpade om man vill undvika att ytterligare systemrisker byggs upp.

text: Därutöver rekommenderar rekommendation

text: att medlemsstaterna bör inrätta en rättslig ram som ger makrotillsynsmyndigheterna möjlighet att ha direkta kontroll- eller rekommendationsbefogenheter över de makrotillsynsinstrument som omnämns i den rekommendationen.

text: Under 2016 genomförde Europeiska systemrisknämnden (ESRB) en granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EU. I denna granskning identifierade ESRB olika sårbarheter på medellång sikt i flera länder som källor till systemrisk för finansiell stabilitet, vilket ledde till att man utfärdade beslut om varning till åtta länder, däribland Nederländerna.

text: Under 2016 utgick sårbarheten inom bostadssektorn i Nederländerna främst från hushållens skuldsättning, där en betydande del av låntagarna hade skulder som översteg bostadens värde. Även om andelen nya bostadslån som amorterades ökade, så var en betydande andel av alla bostadslån amorteringsfria – det fanns dock inga tecken på övervärdering och huspriserna i de större städerna höll på att åter nå samma nivåer som innan finanskrisen.

text: ESRB har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som är kopplade till bostadssektorn inom EES-området.

text: Den senaste granskningen visar att hushållens skuldsättning i Nederländerna har minskat något sedan 2016 och att andelen nya amorteringsfria bostadslån också fortsatt att minska. Å andra sidan har huspriserna fortsatt öka, och i storstäderna är bostäder delvis övervärderade. Mot denna bakgrund har belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya bostadslån legat kvar på en hög nivå, särskilt med tanke på att den föreskrivna övre gränsen för LTV-kvoten på 100 procent inte kräver ytterligare säkerhet om huspriserna skulle sjunka. Riskerna för den finansiella stabiliteten som kan utgå från denna utveckling återspeglas inte i tillämpningen av riskvikter för bostadslån i Nederländerna, vilka är bland de lägsta inom EES.

text: Sedan 2016 har man fortsatt att stegvis sänka den rättsligt bindande övre gränsen för LTV-kvoten, och denna sänktes till 100 % under 2018 (från 106 % under 2012). 2018 meddelade den nederländska regeringen också att man hade för avsikt att stegvis reducera de skattemässiga avdragsmöjligheterna för bostadslån, från 49,5 % under år 2018 till ca 37 % år 2023.

text: Trots att den nederländska makrotillsynsmyndigheten (Financieel Stabiliteitscomité) har rekommenderat att man sänker den rättsligt bindande övre gränsen för LTV-kvoten ytterligare (till 90 %), har den nederländska regeringen, som ansvarar för genomförandet av detta, valt att inte följa rekommendationen. Eftersom de aktuella regelverket inte innehåller någon reagera eller förklara-mekanism för rekommendationer från den nederländska makrotillsynsmyndigheten, har den nederländska regeringen inte behövt förklara för makrotillsynsmyndigheten varför den inte vidtagit några åtgärder, utan har bara förklarat sin ståndpunkt för det nederländska parlamentet. För att åtgärda de sårbarheter som har identifierats i Nederländerna vad gäller huspriser som på sina håll är övervärderade och de säkerheter som ställs för nya bostadslån, borde tröskelvärdet som gäller för LTV-kvoten reduceras. Dessutom finns det för närvarande inga kapitalbaserade makrotillsynsåtgärder på plats, t.ex. högre riskvikter för bostadslån, för att tackla de ackumulerade sårbarheterna relaterade till säkerheterna som ställs för befintliga bostadslån och potentiella sekundäreffekter relaterade till hushållens skuldsättning.

text: Även om kvoten mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI-kvoten) för bostadslån kan bidra till att minska risker, t.ex. i form av antaganden om möjliga räntehöjningar, minskar vissa delar av den aktuella metoden för att kalibrera tröskelvärdena för DSTI-kvoten i Nederländerna åtgärdernas effekt och kan förstärka dess procykliska effekter på de finansiella och ekonomiska cyklerna. Trots att vissa åtgärder (t.ex. användningen av 4-års genomsnittsvärden vid beräkningen av kvoterna som används som input för kalibreringen) vidtagits för att korrigera metodens procykliska effekter, återstår fortfarande vissa element.

text: Även om cykliska faktorer har spelat en viktig roll för den ökade sårbarheten i Nederländerna, så finns det även strukturella faktorer vilket medför en ökad systemrisk. Dessa faktorer inkluderar i) ett låg utbud av bostäder, vilket grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad, samt ii) avdragsmöjligheterna för bostadsräntor som kan fungera som incitament för hushållen att ha en alltför hög belåning.

text: ESRB drar därför slutsatsen att de makrotillsynsåtgärder som finns på plats i Nederländerna är delvis lämpliga och delvis tacklar de risker som utgår från hushållens skuldsättning på medellång sikt. Följaktligen behövs det ytterligare policyåtgärder för att åtgärda sårbarheten som kan vara en källa till systemrisk. De åtgärder som föreslås i denna rekommendation ska komplettera de existerande makrotillsynsåtgärderna i Nederländerna.

text: Eftersom sårbarheten i viss mån beror på strukturella faktorer som går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, behövs andra åtgärder för att komplettera och förstärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna, med målet att mer effektivt åtgärda de faktorer som bidrar till att systemrisk byggs upp på bostadsmarknaden i Nederländerna, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet i Nederländerna.

text: Målet för denna rekommendation är att rekommendera att man a) i lagstiftningen i Nederländerna inrättar en reagera eller förklara-mekanism för rekommendationer från makrotillsynsmyndigheten avseende aktiveringen av rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder, b) skärper den existerande rättsligt bindande övre gränsen för LTV-kvoten, c) ändrar metoden för att fastställa det övre gränsvärdet för DSTI-kvoten, samt d) aktiverar kapitalbaserade åtgärder för att säkerställa att banksektorn kan hantera de sårbarheter på medellång sikt som identifierats i Nederländerna. Denna rekommendation vill också understryka behovet av mer omfattande policyåtgärder för att begränsa de faktorer som bidrar till att hushållens skuldsättning ökar.

text: Denna rekommendation är inte tänkt att påverka det arbete som unionens centralbanker utför inom ramen för sina penningpolitiska mandat.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA I

text: SPECIFICERING AV DE KRITERIER SOM SKA UPPFYLLAS FÖR REKOMMENDATIONERNA

text: Rekommendation B – skärpning av låntagarbaserade åtgärder och metod för kalibrering

text: Nedanstående kriterium ska uppfyllas för del-rekommendation B.1.

text: Innan man skärper belåningsgraden (LTV-kvoten) ytterligare bör man göra en bedömning av var Nederländerna befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bestämma hur åtgärderna bör kalibreras och fasas in.

text: Nedanstående kriterium ska uppfyllas för del-rekommendation B.2.

text: När man kalibrerar tröskelvärden för DSTI-kvoten bör Nederländerna beakta vilka procykliska effekter de olika elementen i metoden som används för kalibreringen kan medföra.

text: Rekommendation C – att aktivera kapitalbaserade åtgärder

text: Nedanstående kriterier ska uppfyllas för rekommendation C.

text: Innan man aktiverar kapitalbaserade åtgärder bör man göra en bedömning av var Nederländerna befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bedöma huruvida sådana åtgärder är lämpliga.

text: Efter det att man har aktiverat kapitalbaserade åtgärder kan det vara nödvändigt att förstärka dem, eller vidta ytterligare makrotillsynsåtgärder, för att åtgärda de sårbarheter som har identifierats i Nederländerna; detta beror på vilka kapitalbaserade åtgärder som aktiverats, hur dessa tillämpats initialt samt hur bedömningen av sårbarheterna utfallit.

text: Rekommendation D – strukturella förändringar avseende bostadslån och bostadssektorn

text: Nedanstående kriterium ska uppfyllas för rekommendation D.

text: När man överväger nya alternativ som berör bostadspolitiken, och innan man genomför några förändringar, bör man bedöma vilka konsekvenser åtgärderna kan få mot bakgrund av var Nederländerna befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln, så att man säkerställer att åtgärderna inte förstärker eller utlöser de ackumulerade sårbarheterna inom bostadssektorn i Nederländerna.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: av den 4 april 2013 om makrotillsynspolitikens mellanliggande mål och instrument (EUT C 170, 15.6.2013, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: Se Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Finland (EUT C 31, 31.1.2017, s. 49).

text: Se Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: På finska asunto-osakeyhtiö.

text: av den 22 december 2011 om de nationella myndigheternas mandat för makrotillsyn (EUT C 41, 14.2.2012, s. 1).

text: av den 31 oktober 2016 om förbättrad statistik över fastighetssektorn (EUT C 31, 31.1.2017, s. 1).

title: Europeiska Systemrisknämndens Rekommendation av den 27 juni 2019 om sårbarheter på medellång sikt inom bostadssektorn i Finland (ESRB/2019/8)2019/C 366/05

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: , och

text: Fastighetssektorn utgör en viktig del av ekonomin och sektorns utveckling kan påverka det finansiella systemet. Historiska fastighetskriser har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. En negativ utveckling på fastighetsmarknaderna i vissa medlemsstater har tidigare medfört stora kreditförluster och/eller negativa påföljder för den reala ekonomin. Detta beror på det nära sambandet mellan fastighetssektorn, finansiärer och andra ekonomiska sektorer. Därutöver kan de starka återkopplingsprocesserna mellan det finansiella systemet och den reala ekonomin leda till att en negativ utveckling förstärkts.

text: Dessa samband är viktiga eftersom de innebär att risker som uppstår i fastighetssektorn kan få en systempåverkan som är procyklisk till sin natur. Sårbarheter i det finansiella systemet byggs ofta upp under den fas då fastighetssektorn befinner sig i en uppgång. När riskerna uppfattas som låga och tillgången till finansiering är god kan detta leda till en snabb ökning av både krediter och investeringar som, tillsammans med ökad efterfrågan på fastigheter, kan leda till stigande fastighetspriser. När säkerheternas värde ökar kan detta medföra att efterfrågan på, och tillgången till, krediter ökar ytterligare, vilket kan leda till en självförstärkande dynamik som i teorin kan få konsekvenser på systemnivå. Om fastighetssektorn i stället befinner sig i en nedgångsfas kan begränsad tillgång till finansiering, ökad riskaversion och sjunkande fastighetspriser påverka båda långivare och låntagare negativt vilket då kan leda till försämrade ekonomiska förutsättningar.

text: Sårbarheter inom bostadssektorn kan utgöra en källa för systemrisk som kan påverka den finansiella stabiliteten både direkt och indirekt. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk eller finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter kan vara relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och den finansiella stabiliteten.

text: Enligt vad som framgår av rekommendation

text: är makrotillsynens slutmål att bidra till att värna stabiliteten i det finansiella systemet som helhet, genom att bland annat stärka det finansiella systemets förmåga att återhämta sig efter störningar och minska uppbyggnaden av systemrisk, för att därigenom säkerställa att finanssektorn på ett uthålligt sätt bidrar till den ekonomiska tillväxten.

text: För detta ändamål får makrotillsynsmyndigheter utifrån en riskbedömning tillämpa eller flera av de kapitalbaserade makrotillsynsåtgärder som framgår av

text: och

text: och/eller låntagarbaserade makrotillsynsåtgärder som är baserade på nationell lagstiftning. Medan de kapitalbaserade åtgärderna främst ska stärka det finansiella systemets motståndskraft, kan låntagarbaserade åtgärder vara särskilt lämpade om man vill undvika att ytterligare systemrisker byggs upp.

text: Därutöver rekommenderar rekommendation

text: att medlemsstaterna bör inrätta en rättslig ram som ger makrotillsynsmyndigheterna möjlighet att ha direkta kontroll- eller rekommendationsbefogenheter över de makrotillsynsinstrument som omnämns i den rekommendationen.

text: Under 2016 genomförde Europeiska systemrisknämnden (ESRB) en granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EU. I denna granskning identifierade ESRB olika sårbarheter på medellång sikt i flera länder som källor till systemrisk för finansiell stabilitet, vilket ledde till att man utfärdade beslut om varning till åtta länder, däribland Finland.

text: Under 2016 utgick sårbarheten inom bostadssektorn i Finland främst från en hög och stigande skuldsättning, med en avsevärd andel hushåll som potentiellt kunde vara sårbara vid en negativ ekonomisk eller finansiell utveckling eller om den marknaden skulle utvecklas negativt.

text: ESRB har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som är kopplade till bostadssektorn inom EES-området.

text: Den senaste granskningen visar att hushållens skuldsättning i Finland är högre än den var 2016. Under senare tid har denna ökning delvis berott på lån som bostadsföretag tagit, och som sedan återbetalas via hushållens inkomster och via andra investerarna som innehar aktier i dessa företag. Därutöver visar nya undersökningar avseende lånevillkoren för nya bostadslån återigen att en betydande andel av de hushåll som tar ut nya bostadslån kan vara sårbara vid en negativ ekonomisk eller finansiell utveckling eller om bostadsmarknaden utvecklas negativt.

text: Sedan 2016 har de finska myndigheterna förstärkt eller infört flera låntagar- och kapitalbaserade åtgärder: i) 2017 införde den finska tillsynsmyndigheten Finanssivalvonta, enligt

text: artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , en genomsnittlig minsta riskvikt på 15 procent för bostadslån från kreditinstitut som tillämpar internmetoden, ii) 2018 infördes ett buffertvärde avseende systemrisker på mellan 1 och 3 procent för alla kreditinstitut, iii) 2018 sänktes den maximala belåningsgraden (LTV-kvoten) från 90 procent till 85 procent, och iv) 2018 utfärdade Finanssivalvonta rekommendationer avseende lånevillkoren för nya bostadslån som även omfattar lån till bostadsföretag. Därutöver har man minskat de skattemässiga avdragsmöjligheterna för räntor avseende bolån, från 100 procent under 2011 till 25 procent år 2019.

text: Trots de åtgärder som införts, och trots begränsningen för LTV-kvoten, finns andra rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder, t.ex. tröskelvärden för kvoten mellan skuld/inkomst (DTI-kvot), kvoten mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI) samt löptidsbegränsningar, ännu inte tillgängliga i Finland, trots att sådana åtgärder kan bli nödvändiga på medellång sikt om de risker som utgår från hushållens skuldsättning fortsätter att öka. Genom att aktivera tröskelvärdena för DTI- eller DSTI-kvoten, i kombination med löptidsbegränsningar, skulle öka effekten på de makrotillsynsåtgärder som redan finns på plats. Dessutom definieras LTV-kvoten för närvarande på ett sätt som gör det möjligt att beakta andra tillgångar än fast egendom som säkerhet.

text: ESRB drar därför slutsatsen att de makrotillsynsåtgärder som finns på plats eller står till buds i Finland är delvis lämpliga och delvis tacklar de risker som utgår från hushållens skuldsättning på medellång sikt. Följaktligen behövs det ytterligare policyåtgärder för att åtgärda sårbarheten som kan vara en källa till systemrisk. De åtgärder som föreslås i denna rekommendation ska komplettera de existerande makrotillsynsåtgärderna i Finland.

text: Målet för denna rekommendation är att rekommendera att man i den finska lagstiftningen inför ytterligare rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder, samt aktiverar dessa, för att förhindra att de risker som utgår från hushållens skuldsättning fortsätter att öka.

text: ESRB:s rekommendationer offentliggörs efter det att styrelsen har informerat Europeiska unionens råd om sin avsikt att göra detta och rådet getts möjlighet att agera, och efter det att mottagarna har informerats om avsikten att offentliggöra.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA I

text: Rekommendation A – rättsligt regelverk med låntagarbaserade åtgärder

text: Nedanstående kriterier ska uppfyllas för rekommendation A.

text: Det rättsliga regelverket för låntagarbaserade åtgärder i Finland bör säkerställa att

text: de tröskelvärden som gäller för kvoten mellan skuld/inkomst (DTI-kvot) och kvoten mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI), samt löptidsbegränsningar, gäller för lån som beviljas alla typer av låntagare och alla typer av kreditgivare, så att tröskelvärdena inte kringgås genom långivning till bostadsföretag eller andra metoder,

text: man vid beräkningen av belåningsgraden (LTV-kvoten) endast godtar fast egendom som säkerhet,

text: de nationella myndigheterna i Finland som ansvarar för tillämpningen av låntagarbaserade åtgärder kan aktivera rättsligt bindande låntagarbaserade åtgärder på ett effektivt och förebyggande sätt, och har nödvändig flexibilitet för att utforma åtgärderna på ett sätt som är lämpligt utifrån de sårbarheter som identifierats.

text: Ändringarna av det rättsliga regelverket för låntagarbaserade åtgärder i Finland bör träda i kraft senast den 1 juli 2021.

text: Rekommendation B – att aktivera inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder

text: Nedanstående kriterium ska uppfyllas för rekommendation B.

text: För att förebygga att en betydande eller ökande andel av de låntagare som tar ut nya bostadslån kan få svårigheter med att avbetala sina skulder eller upprätthålla sin konsumtion om det inträffar en negativ ekonomisk eller finansiell utveckling, eller utvecklingen på bostadsmarknaden blir negativ, bör de nationella myndigheterna i Finland använda en kombination av en eller flera inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder (t.ex. tröskelvärden för LTV-kvoten i kombination med tröskelvärden för DTI- eller DSTI-kvoten, och löptidsbegränsningar), för att säkerställa att de aktuella åtgärderna är effektiva och för att minimerar risken för att de kringgås eller för oönskade konsekvenser som kan reducera deras effekt eller t.o.m. skapa risker inom andra områden.

text: Innan man aktiverar inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder bör man göra en bedömning av var Finland befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bestämma hur sådana åtgärder bör kalibreras och fasas in.

text: Efter det att man har aktiverat inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder kan det vara nödvändigt att förstärka dem, eller vidta ytterligare makrotillsynsåtgärder, för att åtgärda de sårbarheter som har identifierats i Finland; detta beror på vilka inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder som aktiverats, hur dessa tillämpats initialt samt hur bedömningen av sårbarheterna utfallit.

text: När de nationella myndigheterna i Finland som ansvarar för aktiveringen eller kalibreringen av inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder aktiverar eller kalibrerar inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder bör de beakta alla lån som hushållen betalar från sina inkomster, oavsett vilken form av lån det gäller (t.ex. att man beaktar långivningen till bostadsföretag vid beräkningen av hushållens skulder).


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: av den 4 april 2013 om makrotillsynspolitikens mellanliggande mål och instrument (EUT C 170, 15.6.2013, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: ((EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: Se Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Sverige (EUT C 31, 31.1.2017, s. 55).

text: Se Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: av den 22 december 2011 om de nationella myndigheternas mandat för makrotillsyn (EUT C 41, 14.2.2012, s. 1).

text: av den 31 oktober 2016 om förbättrad statistik över fastighetssektorn (EUT C 31, 31.1.2017, s. 1).

title: Europeiska Systemrisknämndens Rekommendation av den 27 juni 2019 om sårbarheter på medellång sikt inom bostadssektorn i Sverige (ESRB/2019/9)2019/C 366/06

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: , och

text: Fastighetssektorn utgör en viktig del av ekonomin och sektorns utveckling kan påverka det finansiella systemet. Historiska fastighetskriser har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. En negativ utveckling på fastighetsmarknaderna i vissa medlemsstater har tidigare medfört stora kreditförluster och/eller negativa påföljder för den reala ekonomin. Detta beror på det nära sambandet mellan fastighetssektorn, finansiärer och andra ekonomiska sektorer. Därutöver kan de starka återkopplingsprocesserna mellan det finansiella systemet och den reala ekonomin leda till att en negativ utveckling förstärkts.

text: Dessa samband är viktiga eftersom de innebär att risker som uppstår i fastighetssektorn kan få en systempåverkan som är procyklisk till sin natur. Sårbarheter i det finansiella systemet byggs ofta upp under den fas då fastighetssektorn befinner sig i en uppgång. När riskerna uppfattas som låga och tillgången till finansiering är god kan detta leda till en snabb ökning av både krediter och investeringar som, tillsammans med ökad efterfrågan på fastigheter, kan leda till stigande fastighetspriser. När säkerheternas värde ökar kan detta medföra att efterfrågan på, och tillgången till, krediter ökar ytterligare, vilket kan leda till en självförstärkande dynamik som i teorin kan få konsekvenser på systemnivå. Om fastighetssektorn i stället befinner sig i en nedgångsfas kan begränsad tillgång till finansiering, ökad riskaversion och sjunkande fastighetspriser påverka båda långivare och låntagare negativt vilket då kan leda till försämrade ekonomiska förutsättningar.

text: Sårbarheter inom bostadssektorn kan utgöra en källa för systemrisk som kan påverka den finansiella stabiliteten både direkt och indirekt. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk eller finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter kan vara relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och den finansiella stabiliteten.

text: Enligt vad som framgår av rekommendation

text: är makrotillsynens slutmål att bidra till att värna stabiliteten i det finansiella systemet som helhet, genom att bland annat stärka det finansiella systemets förmåga att återhämta sig efter störningar och minska uppbyggnaden av systemrisk, för att därigenom säkerställa att finanssektorn på ett uthålligt sätt bidrar till den ekonomiska tillväxten.

text: För detta ändamål får makrotillsynsmyndigheter utifrån en riskbedömning tillämpa eller flera av de kapitalbaserade makrotillsynsåtgärder som framgår av

text: och

text: och/eller låntagarbaserade makrotillsynsåtgärder som är baserade på nationell lagstiftning. Medan de kapitalbaserade åtgärderna främst ska stärka det finansiella systemets motståndskraft, kan låntagarbaserade åtgärder vara särskilt lämpade om man vill undvika att ytterligare systemrisker byggs upp.

text: Därutöver rekommenderar rekommendation

text: att medlemsstaterna bör inrätta en rättslig ram som ger makrotillsynsmyndigheterna möjlighet att ha direkta kontroll- eller rekommendationsbefogenheter över de makrotillsynsinstrument som omnämns i den rekommendationen.

text: Under 2016 genomförde Europeiska systemrisknämnden (ESRB) en granskning av vilka sårbarheter som finns inom sektorn bostadsfastigheter i hela EU. I denna granskning identifierade ESRB olika sårbarheter på medellång sikt i flera länder som källor till systemrisk för finansiell stabilitet, vilket ledde till att man utfärdade beslut om varning till åtta länder, däribland Sverige.

text: Under 2016 utgick sårbarheten inom sektorn bostadsfastigheter i Sverige främst från en längre period med avsevärt stigande huspriser och bostadslån, vilket medfört övervärderade huspriser samt en hög och stigande skuldsättning hos hushållen.

text: ESRB har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som är kopplade till bostadssektorn inom EES-området.

text: Den senaste granskningen av Sverige visar att huspriserna inte längre ökar lika snabbt sedan 2016 och för närvarande ligger på samma nivå som 2016. Huspriserna är dock fortfarande övervärderade och hushållens skuldsättning har också avsevärt.

text: Sedan 2016 har de svenska myndigheterna förstärkt eller infört flera låntagar- och kapitalbaserade åtgärder: 2016 infördes krav om amortering av nya bostadslån. Dessa var kopplade till belåningsgraden (LTV-kvoten) av nya lån, med krav om att lån med en belåningsgrad över 70 procent måste amorteras med minst 2 procent per år, och att lån med en belåningsgrad mellan 50 och 70 procent måste amorteras med minst 1 procent per år. 2017 höjdes kraven avseende kvoten mellan lån/inkomst (LTI-kvot) för nya lån med 1 procentpunkt per år för nya bostadslån med en LTV-kvot över 4,5. 2018 införde Finansinspektionen regler om att alla inhemska kreditinstitut som tillämpar internmetoden, i enlighet med

text: artikel 458 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , ska tillämpa ett för kreditinstitutet specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fast egendom. Slutligen höjde Finansinspektionen 2018 den kontracykliska kapitalbufferten från 2 procent till 2,5 procent fr.o.m. september 2019.

text: Även om cykliska faktorer har spelat en viktig roll för de sårbarheter som identifierats i Sverige, så finns det även viktiga strukturella faktorer som medför en ökad systemrisk. Dessa faktorer inkluderar i) ett låg utbud av bostäder, vilket grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad, ii) en förmånlig beskattning av bostäder, t.ex. avdragsmöjligheterna för bostadsräntor som kan medföra stigande huspriser och fungera som incitament för hushållen att ha en alltför hög belåning.

text: ESRB drar därför slutsatsen att åtgärderna, trots de omfattande makrotillsynsåtgärderna som vidtagits i Sverige och som alla fyller sin funktion, bara delvis tacklar de risker som utgår från bostadssektorn, särskilt vad gäller hushållens skuldsättning och de övervärderade huspriserna, på medellång sikt. Eftersom sårbarheten i viss mån beror på strukturella faktorer som går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, behövs andra åtgärder för att komplettera och förstärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna, med målet att mer effektivt åtgärda de faktorer som bidrar till att systemrisk byggs upp på bostadsmarknaden i Sverige, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet i Sverige. De åtgärder som föreslås i denna rekommendation ska komplettera de existerande makrotillsynsåtgärderna i Sverige.

text: Målet för denna rekommendation är att rekommendera a) mer omfattande policyåtgärder för att begränsa de faktorer som bidrar till att hushållens skuldsättning ökar, och b) att man förstärker existerande, eller aktiverar nya, makrotillsynsåtgärder om de risker som utgår från hushållens skuldsättning och övervärderade huspriser fortsätter att öka pga. cykliska ekonomiska och finansiella faktorer.

text: Denna rekommendation är inte tänkt att påverka det arbete som unionens centralbanker utför inom ramen för sina penningpolitiska mandat.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA I

text: SPECIFICERING AV DE KRITERIER SOM SKA UPPFYLLAS FÖR REKOMMENDATIONERNA

text: Rekommendation A – strukturella förändringar avseende bostadslån och bostadssektorn

text: Nedanstående kriterium ska uppfyllas för rekommendation A.

text: När man överväger nya alternativ som berör bostadspolitiken, och innan man genomför några förändringar, bör man bedöma vilka konsekvenser åtgärderna kan få mot bakgrund av var Sverige befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln, så att man säkerställer att åtgärderna inte förstärker eller utlöser de ackumulerade sårbarheterna inom bostadssektorn i Sverige.

text: Rekommendation B – att bevaka sårbarheter och aktivera eller förstärka makrotillsynsåtgärder

text: Innan man aktiverar andra, eller förstärker existerande, makrotillsynsåtgärder bör man göra en bedömning av var Sverige befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bedöma huruvida en aktivering eller förstärkning är lämplig.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: Se Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Belgien (EUT C 31, 31.1.2017, s. 45).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Danmark (EUT C 31, 31.1.2017, s. 47).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Luxemburg (EUT C 31, 31.1.2017, s. 51).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Nederländerna (EUT C 31, 31.1.2017, s. 53).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Österrike (EUT C 31, 31.1.2017, s. 43).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Finland (EUT C 31, 31.1.2017, s. 49).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Sverige (EUT C 31, 31.1.2017, s. 55).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Storbritannien (EUT C 31, 31.1.2017, s. 57).

text: Se Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: Rekommendation av den 12 juni 2018 om hanteringen av de risker som utgår från utlåning för vilken säkerhet har ställts i form av bostad, finns på https://www.cnb.cz (ÚS ČNB ze dne 12. června 2018 – Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí).

title: Europeiska systemrisknämndens varning av den 27 juni 2019 om sårbarheter på medellång sikt inom bostadssektorn i Republiken Tjeckien (ESRB/2019/10)2019/C 366/07

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: , och

text: Bostäder utgör en viktig del av den reala ekonomin som representerar en betydande del hushållens förmögenhet och bankernas utlåning. Bostäder utgör en stor andel av hushållens tillgångar och bolån utgör ofta en stor andel av kreditinstitutens balansräkningar. Bostadsbyggandet är ofta en viktig del av den reala ekonomin som bidrar till jobb, investeringar och tillväxt.

text: Historiska fastighetskriser och erfarenheter från många andra länder har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet i ett land, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. Konsekvenserna för den finansiella stabiliteten kan vara både direkta och indirekta. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk och finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter är relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och den finansiella stabiliteten.

text: Utvecklingen på fastighetsmarknaderna är ofta cyklisk. En överdriven tendens till risktagande, alltför hög belåning och felaktiga incitament under en uppgångsfas för fastighetsmarknaden kan få allvarliga konsekvenser både för den finansiella stabiliteten och den reala ekonomin. Eftersom bostadssektorn har stor betydelse för båden den finansiella och makroekonomiska stabiliteten är det viktigt att makrotillsynen försöker förhindra framväxten av sårbarheter inom sektorn, utöver dess användning som ett sätt att minska systemrisker.

text: Även om cykliska faktorer spelar en viktig roll för en ökad sårbarhet på fastighetsmarknaderna inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), så finns det även viktiga strukturella faktorer av betydelse. Dessa kan inbegripa ett låg utbud av bostäder – som lägger grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad – eller regler på bostadsmarknaden som kan fungera som incitament för hushållen att ha en alltför hög belåning. Eftersom dessa faktorer går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, kan åtgärder från andra policyområden komplettera och stärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna för att på ett effektivt sätt komma till rätta med de sårbarheter som finns på bostadsmarknaderna i olika länder, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet.

text: Under 2016 genomförde Europeiska systemrisknämnden (ESRB) en granskning av vilka sårbarheter som finns på medellång sikt inom bostadssektorn i hela EU. I denna granskning identifierade ESRB olika sårbarheter på medellång sikt i flera länder som källor till systemrisk för finansiell stabilitet, vilket ledde till att man utfärdade beslut om varning till åtta länder: Belgien, Danmark, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Finland, Sverige och Storbritannien.

text: I elva medlemsstater, däribland Republiken Tjeckien, har ESRB därvid identifierat vissa sårbarheter på medellång sikt som källa till systemrisk för den finansiella stabiliteten som inte åtgärdats i tillräcklig utsträckning.

text: ESRB noterar de åtgärder som Republiken Tjeckien vidtagit för att reducera de systemrisker som utgår från sektorn bostadsfastigheter, och föreslår att de relevanta tjeckiska myndigheterna bör vara beredda på att vidta ytterligare åtgärder om den aktuella inriktningen på makrotillsynen skulle visa sig vara otillräcklig.

text: ESRB:s bedömning av sårbarheter visar följande avseende Republiken Tjeckien:

text: När man aktiverar åtgärder för att korrigera sårbarheter som har identifierats bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Republiken Tjeckien befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna.

text: ESRB:s varningar offentliggörs efter det att styrelsen har informerat Europeiska unionens råd om sin avsikt att göra detta och rådet getts möjlighet att agera, och efter det att mottagarna har informerats om avsikten att offentliggöra.

text: HÄRIGENOM KONSTATERAS FÖLJANDE.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: Se Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Belgien (EUT C 31, 31.1.2017, s. 45).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Danmark (EUT C 31, 31.1.2017, s. 47).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Luxemburg (EUT C 31, 31.1.2017, s. 51).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Nederländerna (EUT C 31, 31.1.2017, s. 53).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Österrike (EUT C 31, 31.1.2017, s. 43).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Finland (EUT C 31, 31.1.2017, s. 49).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Sverige (EUT C 31, 31.1.2017, s. 55).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Storbritannien (EUT C 31, 31.1.2017, s. 57).

text: Den hållbara LTV-kvoten är kvoten mellan beloppet på fastighetslånet och värdet på den egendom som ställs som säkerhet. Värdet på bostaden bör fastställas utifrån en försiktig bedömning, som beaktar de grundläggande aspekterna som bestämmer bostadens värde. Se avsnitt 16.2 i den tyska lagen om säkerställda obligationer (Pfandbriefgesetz).

text: Rekommendation AFS/2015/1 om nya instrument för att reglera långivningen för nybyggnation eller förvärv av bostadsfastigheter (Empfehlung AFS/2015/1 vom 30. Juni 2015 zu neuen Instrumenten für die Regulierung der Darlehensvergabe zum Bau oder Erwerb von Wohnimmobilien).

title: Europeiska systemrisknämndens varning av den 27 juni 2019 om sårbarheter på medellång sikt inom bostadssektorn i Tyskland (ESRB/2019/11)2019/C 366/08

text: med beaktande av

text: och

text: , och

text: ESRB har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som är kopplade till bostadssektorn inom EES-området.

text: I elva medlemsstater, däribland Tyskland, har ESRB därvid identifierat vissa sårbarheter på medellång sikt som källa till systemrisk för den finansiella stabiliteten som inte åtgärdats i tillräcklig utsträckning.

text: ESRB:s bedömning av sårbarheter visar följande avseende Tyskland:

text: När man aktiverar åtgärder för att korrigera sårbarheter som har identifierats bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Tyskland befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna.

text: HÄRIGENOM KONSTATERAS FÖLJANDE.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: Se Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: INSEE, (senaste uppgifterna Q4 2018) finns på https://www.insee.fr/fr/statistiques/3733241, med uppgifter för Paris, Lyon och Marseilles.

text: Garantigivarna är finansinstitut eller försäkringsbolag som ägs av ett eller flera kreditinstitut; de omfattas alla av tillsyn från Autorité de contrôle prudentiel et de résolution (den franska tillsynsmyndigheten).

text: Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: av den 31 oktober 2016 om förbättrad statistik över fastighetssektorn (EUT C 31, 31.1.2017, s. 1).

title: Europeiska systemrisknämndens varning av den 27 juni 2019 om sårbarheter på medellång sikt inom bostadssektorn i Frankrike (ESRB/2019/12)2019/C 366/09

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: , och

text: Bostäder utgör en viktig del av den reala ekonomin som representerar en betydande del hushållens förmögenhet och bankernas utlåning. Bostäder utgör en stor andel av hushållens tillgångar och bolån utgör ofta en stor andel av kreditinstitutens balansräkningar. Bostadsbyggandet är ofta en viktig del av den reala ekonomin som bidrar till jobb, investeringar och tillväxt.

text: Historiska fastighetskriser och erfarenheter från många andra länder har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet i ett land, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. Konsekvenserna för den finansiella stabiliteten kan vara både direkta och indirekta. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk och finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter är relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och den finansiella stabiliteten.

text: Utvecklingen på fastighetsmarknaderna är ofta cyklisk. En överdriven tendens till risktagande, alltför hög belåning och felaktiga incitament under en uppgångsfas för fastighetsmarknaden kan få allvarliga konsekvenser både för den finansiella stabiliteten och den reala ekonomin. Eftersom bostadssektorn har stor betydelse för båden den finansiella och makroekonomiska stabiliteten är det viktigt att makrotillsynen försöker förhindra framväxten av sårbarheter inom sektorn, utöver dess användning som ett sätt att minska systemrisker.

text: Även om cykliska faktorer spelar en viktig roll för en ökad sårbarhet på fastighetsmarknaderna inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), så finns det även viktiga strukturella faktorer av betydelse. Dessa kan inbegripa ett låg utbud av bostäder – som lägger grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad – eller regler på bostadsmarknaden som kan fungera som incitament för hushållen att öka sin belåning. Eftersom dessa faktorer går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, kan åtgärder från andra policyområden komplettera och stärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna för att på ett effektivt sätt komma till rätta med de sårbarheter som finns på bostadsmarknaderna i olika länder, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet.

text: Under 2016 genomförde Europeiska systemrisknämnden (ESRB) en granskning av vilka sårbarheter som finns på medellång sikt inom bostadssektorn i hela EU. I denna granskning identifierade ESRB olika sårbarheter på medellång sikt i flera länder som källor till systemrisk för finansiell stabilitet, vilket ledde till att man utfärdade beslut om varning till åtta länder: Belgien, Danmark, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Finland, Sverige och Storbritannien.

text: I elva medlemsstater, däribland Frankrike, har ESRB därvid identifierat vissa sårbarheter på medellång sikt som källa till systemrisk för den finansiella stabiliteten som inte åtgärdats i tillräcklig utsträckning.

text: ESRB:s bedömning av sårbarheter visar följande avseende Frankrike:

text: När man aktiverar åtgärder för att korrigera sårbarheter som har identifierats bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Frankrike befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna.

text: HÄRIGENOM KONSTATERAS FÖLJANDE.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: Se Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Belgien (EUT C 31, 31.1.2017, s. 45).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Danmark (EUT C 31, 31.1.2017, s. 47).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Luxemburg (EUT C 31, 31.1.2017, s. 51).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Nederländerna (EUT C 31, 31.1.2017, s. 53).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Österrike (EUT C 31, 31.1.2017, s. 43).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Finland (EUT C 31, 31.1.2017, s. 49).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Sverige (EUT C 31, 31.1.2017, s. 55).

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2016 om sårbarheter på medellång sikt inom sektorn bostadsfastigheter i Storbritannien (EUT C 31, 31.1.2017, s. 57).

text: Se Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: KPI-indexerade lån är ett kontrakt där lånebeloppet knyts till konsumentprisindexet och räntan är fast (se även Elíasson, L., Indexation 101, Economic Affairs, Vol. 6, The Central Bank of Iceland, Reykjavik, Iceland, 2014).

title: Europeiska systemrisknämndens varning av den 27 juni 2019 om sårbarheter på medellång sikt inom bostadssektorn i Island (ESRB/2019/13)2019/C 366/10

text: med beaktande av

text: och

text: , och

text: Även om cykliska faktorer spelar en viktig roll för en ökad sårbarhet på fastighetsmarknaderna och sektorn bostadsfastigheter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), så finns det även viktiga strukturella faktorer av betydelse. Dessa kan inbegripa ett låg utbud av bostäder – som lägger grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad – eller regler på bostadsmarknaden som kan fungera som incitament för hushållen att ha en alltför hög belåning. Eftersom dessa faktorer går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, kan åtgärder från andra policyområden komplettera och stärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna för att på ett effektivt sätt komma till rätta med de sårbarheter som finns på bostadsmarknaderna i olika länder, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet.

text: ESRB har nyligen genomfört en systematisk och framåtblickande granskning av vilka sårbarheter som är kopplade till bostadssektorn inom EES-området.

text: I elva medlemsstater, däribland Island, har ESRB därvid identifierat vissa sårbarheter på medellång sikt som källa till systemrisk för den finansiella stabiliteten som inte åtgärdats i tillräcklig utsträckning.

text: ESRB:s bedömning av sårbarheter visar följande avseende Island:

text: När man aktiverar åtgärder för att korrigera sårbarheter som har identifierats bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Island befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna.

text: ESRB:s varningar offentliggörs efter det att styrelsen har informerat Europeiska unionens råd om sin avsikt att göra detta och rådet getts möjlighet att agera, och efter det att mottagarna har informerats om avsikten att offentliggöra.

text: HÄRIGENOM KONSTATERAS FÖLJANDE.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: Se Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: Norge har högre krav på plats för bostadslån om interna modeller (IRB-modeller) tillämpas, inklusive ett LDG-golv på 20 procent och specifika krav för att beräkna PD-värdet för bostadslån. Enligt de nationella myndigheterna medför LDG-golvet och PD-kraven att den genomsnittliga riskvikten på bostadslån för norska banker som tillämpar internmetoden ökar.

title: Europeiska systemrisknämndens varning av den 27 juni 2019 om sårbarheter på medellång sikt inom bostadssektorn i Norge (ESRB/2019/14)2019/C 366/11

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: , och

text: Bostäder utgör en viktig del av den reala ekonomin som representerar en betydande del hushållens förmögenhet och bankernas utlåning. Bostäder utgör en stor andel av hushållens tillgångar och bolån utgör ofta en stor andel av kreditinstitutens balansräkningar. Bostadsbyggandet är ofta en viktig del av den reala ekonomin som bidrar till jobb, investeringar och tillväxt.

text: Historiska fastighetskriser och erfarenheter från många andra länder har visat att en ohållbar utveckling på fastighetsmarknaden kan få stora konsekvenser för det finansiella systemets stabilitet och ekonomin som helhet i ett land, samt även medföra oönskade spridningseffekter över gränserna. Konsekvenserna för den finansiella stabiliteten kan vara både direkta och indirekta. Direkta effekter är kreditförluster i bolåneportföljerna p.g.a. en negativ ekonomisk och finansiell utveckling samtidigt som bostadsmarknaden också utvecklas negativt. Indirekta effekter är relaterade till förändringar i hushållens konsumtion som får ytterligare konsekvenser för den reala ekonomin och den finansiella stabiliteten.

text: Utvecklingen på fastighetsmarknaderna är ofta cyklisk. En överdriven tendens till risktagande, alltför hög belåning och felaktiga incitament under en uppgångsfas för fastighetsmarknaden kan få allvarliga konsekvenser både för den finansiella stabiliteten och den reala ekonomin. Eftersom bostadssektorn har stor betydelse för båden den finansiella och makroekonomiska stabiliteten är det viktigt att makrotillsynen försöker förhindra framväxten av sårbarheter inom sektorn, utöver dess användning som ett sätt att minska systemrisker.

text: Även om cykliska faktorer spelar en viktig roll för en ökad sårbarhet på fastighetsmarknaderna inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), så finns det även viktiga strukturella faktorer av betydelse. Dessa kan inbegripa ett låg utbud av bostäder – som lägger grunden för stigande huspriser och stigande skulder hos de hushåll som köper en bostad – eller regler på bostadsmarknaden som kan fungera som incitament för hushållen att ha en alltför hög belåning. Eftersom dessa faktorer går utöver vad makrotillsynen kan åtgärda, kan åtgärder från andra policyområden komplettera och stärka de aktuella makrotillsynsåtgärderna för att på ett effektivt sätt komma till rätta med de sårbarheter som finns på bostadsmarknaderna i olika länder, utan att skapa onödigt höga kostnader för den reala ekonomin och det finansiella systemet.

text: Under 2016 genomförde Europeiska systemrisknämnden (ESRB) en granskning av vilka sårbarheter som finns på medellång sikt inom bostadssektorn i hela EU. I denna granskning identifierade ESRB olika sårbarheter på medellång sikt i flera länder som källor till systemrisk för finansiell stabilitet, vilket ledde till att man utfärdade beslut om varning till åtta länder: Belgien, Danmark, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Finland, Sverige och Storbritannien.

text: I elva medlemsstater, däribland Norge, har ESRB därvid identifierat vissa sårbarheter på medellång sikt som källa till systemrisk för den finansiella stabiliteten som inte åtgärdats i tillräcklig utsträckning.

text: ESRB:s bedömning av sårbarheter visar följande avseende Norge:

text: När man aktiverar åtgärder för att korrigera sårbarheter som har identifierats bör införandet och kalibreringen ta hänsyn till var Norge befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln samt alla potentiella konsekvenser vad gäller de tillhörande kostnaderna och fördelarna.

text: HÄRIGENOM KONSTATERAS FÖLJANDE.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 18 juni 2014 om riktlinjer för fastställandet av kontracykliska buffertvärden (EUT C 293, 2.9.2014, s. 1).

text: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

title: Europeiska systemrisknämndens beslut av den 28 juni 2019 om senareläggning av vissa rapporter om åtgärder som vidtagits med anledning av Europeiska systemrisknämndens rekommendationer ESRB/2014/1 och ESRB/2015/2 (ESRB/2019/15)

text: med beaktande av

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt

text: artikel 3.2 f

text: Enligt avsnitten 2.3.1 och 2.3.2 i Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: , ska adressaterna av den rekommendationen rapportera till Europeiska systemrisknämnden (ESRB), rådet och kommissionen om vilka åtgärder de vidtagit med anledning av den rekommendationen, eller på lämpligt sätt motivera eventuell passivitet. Alla adressater skulle skicka sina första rapporter senast den 30 juni 2016. Den första uppsättningen rapporter utgjorde grunden för ESRB:s första bedömning av hur regelverket enligt rekommendation

text: genomförts. ESRB-styrelsen godkände bedömningens slutsatser den 1 februari 2019 och den rapport som sammanfattar hur regelverket har genomförts och innehåller en bedömning av hur väl rekommendation

text: genomförts av adressaterna, publicerades på ESRB:s webbplats i maj 2019.

text: Enligt avsnitt 2.3.3 i rekommendation

text: uppmanas adressaterna att rapportera vilka åtgärder de har vidtagit för att följa rekommendationen vart tredje år, vilket innebär att adressaternas andra rapport ska överlämnas till ESRB, rådet och kommissionen senast den 30 juni 2019. Tidsfristen för denna andra rapport bör dock förlängas med ett år så att adressaterna ges tillräckligt med tid för att i vidta de åtgärder som framgår av den första bedömningen av hur regelverket enligt rekommendation

text: genomförts.

text: Enligt avsnitt 2.3.1 i Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: , ska de relevanta myndigheterna vartannat år meddela ESRB och rådet vilka åtgärder de vidtar med anledning av den rekommendationen, eller på ett lämpligt sätt motivera eventuell passivitet. Alla relevanta myndigheter skulle skicka sina första rapporter senast den 30 juni 2017, och därmed ska deras andra rapport överlämnas till ESRB och rådet senast den 30 juni 2019.

text: Efter det att alla relevanta myndigheter skickat in sina första rapporter om de åtgärder som vidtagits med anledning av rekommendation

text: , pågår fortfarande granskningen av hur rekommendation har genomförts. Sista dagen för att lämna in den andra rapporten bör därför flyttas fram ett år.

text: Detta beslut avser endast att flytta fram sista dagen då adressater och relevanta myndigheter ska lämna in sina respektive andra rapporter om vilka åtgärder som vidtagits med anledning av rekommendation

text: respektive rekommendation

text: , eller på lämpligt sätt motivera eventuell passivitet, med ett år från den 30 juni 2019.

text: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

text: Artikel 1

text: Senareläggning av vissa tidsfrister för lämna rapporter om vilka åtgärder som vidtagits

text: Tidsfristen den 30 juni 2019, då alla adressater av rekommendation

text: ska lämna sin andra rapport om vilka åtgärder de har vidtagit för att följa den rekommendationen, eller på lämpligt sätt motivera eventuell passivitet, flyttas fram ett år till den 30 juni 2020.

text: Punkt 1 påverkar inte datum för att lämna in den tredje eller senare rapporter i enlighet med bestämmelserna i rekommendation

text: Tidsfristen den 30 juni 2019, då alla relevanta myndigheter ska lämna sin andra rapport om vilka åtgärder de har vidtagit med anledning av rekommendation

text: Punkt 2 påverkar inte datum för att lämna in den tredje eller senare rapporter i enlighet med bestämmelserna i rekommendation

text: Artikel 2

text: Ikraftträdande

text: Detta beslut träder i kraft den 28 juni 2019.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

text: EUT C 286, 22.9.2012, s. 16.

text: Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 31 augusti 2018 om utnämning av ett uppgiftsskyddsombud för Europeiska systemrisknämnden (EUT C 347, 28.9.2018, s. 3).

title: Europeiska Systemrisknämndens Beslut av den 30 juli 2019 om utnämning av Europeiska systemrisknämndens uppgiftsskyddsombud (ESRB/2019/17)2019/C 344/03

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018

text: om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: och beslut nr 1247/2002/EG, särskilt

text: artikel 43

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 13 juli 2012 om genomförandebestämmelser avseende uppgiftsskydd vid Europeiska systemrisknämnden, särskilt

text: artikel 3

text: , och

text: Den 31 augusti 2018 antog Europeiska systemrisknämndens styrelse beslut

text: , enligt vilket Barbara Eggl utnämndes till uppgiftsskyddsombud för ESRB för en andra period fram till den 14 maj 2020.

text: På Barbara Eggls begäran kommer den andra perioden att avslutas den 31 juli 2019. Mot bakgrund av detta måste en efterträdare utses som uppgiftsskyddsombud för ESRB fr.o.m. den 1 augusti 2019.

text: I linje med

text: artikel 43.2 i förordning (EU) 2018/1725

text: , är Europeiska centralbankens uppgiftsskyddsombud för närvarande även uppgiftsskyddsombud för ESRB.

text: Den 19 mars 2019 beslutade ECB:s direktion att utse Evanthia Chatziliasi som Barbara Eggls efterträdare som uppgiftsskyddsombud för ECB för en period om fem år, med start den 1 augusti 2019.

text: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

text: Artikel 1

text: Utnämning av Europeiska systemrisknämndens uppgiftsskyddsombud

text: Evanthia Chatziliasi utnämns till uppgiftsskyddsombud för Europeiska systemrisknämnden för perioden 1 augusti 2019 till 31 juli 2024, i sin egenskap av ECB-anställd och ECB-uppgiftsskyddsombud.

text: Artikel 2

text: Ikraftträdande

text: Detta beslut träder i kraft den 31 juli 2019.


title: Rättelse till Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 26 september 2019 om utbyte och insamling av upplysningar i makrotillsynssyften hos filialer till kreditinstitut med huvudkontor i en annan medlemsstat eller i ett tredjeland (ESRB/2019/18) (Europeiska unionens officiella tidning C 412 av den 9 december 2019) 2019/C 419/12

text: På förstasidan och sidan 1, i rubriken:

text: Istället för:

text: EUROPEISKA CENTRALBANKEN,

text: ska det stå:

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDEN.