text: Datum: 01.08.2014 ESMA/2014/937SV

text: (1) EUT L 79, 20.3.2007, s. 11.

text: (2) EUT L 145, 30.4.2004, s. 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/77/EG

text: (4) Dessa riktlinjer om förvaltning av säkerheter innebär en ändring av ruta 26 i de nu gällande riktlinjerna om riskbedömning och beräkning av total exponering och motpartsrisk för fondföretag (ref. CESR/10-788), när det gäller vilka kriterier som ska uppfyllas av säkerheter som tas emot i samband med transaktioner av finansiella OTC-derivat. (5) Den här bestämmelsen medför en ändring av ruta 27 i de nu gällande riktlinjerna om riskbedömning och beräkning av total exponering och motpartsrisk för fondföretag, när det gäller gränsen för motpartsrisk i samband med transaktioner inom ramen för effektiv värdepappersförvaltning.

text: (6) Dessa riktlinjer om förvaltning av säkerheter medför en förändring av ruta 9 i de nu gällande riktlinjerna om riskbedömning och beräkning av total exponering och motpartsrisk för fondföretag (ref. CESR/10-788), när det gäller förbud mot återinvestering av säkerheter i andra former än kontanter som tagits emot i samband med transaktioner inom ramen för effektiv värdepappersförvaltning.

text: (7) Dessa riktlinjer medför en ändring av nu gällande riktlinjer om tillgångar som fondföretag får använda för investeringar (ref. CESR/07-044b) när det gäller råvaruindex. Fondföretag bör inte investera i råvaruindex som inte följer kraven i punkt 51.

sprak: sv

title: Riktlinjer om börshandlade fonder och andra frågor som rör fondföretag

serie: riktlinjer

text: Riktlinjer för behöriga myndigheter och fondförvaltningsbolag

type: rubrik

text: Riktlinjer om börshandlade fonder och andra frågor som rör fondföretag

text: 01.08.2014 | ESMA/2014/937SV

type: stycke

text: Innehållsförteckning

text: I. Tillämpningsområde _____________________________________________________ 3 II. Definitioner ___________________________________________________________ 3 III. Syfte ________________________________________________________________ 5 IV. Överensstämmelse och rapporteringskrav _______________________________________ 5 V. Indexfonder ___________________________________________________________ 5 VI. Indexfonder med hävstång _________________________________________________ 6 VII. ETF-fonder (UCITS ETF) – Beteckning och särskilda informationskrav ___________________ 6 VIII. Aktivt förvaltade ETF-fonder (UCITS ETF) _______________________________________ 7 IX. Behandling av sekundärmarknadsinvesterare i ETF-fonder ____________________________ 7 X. Tekniker för effektiviserad värdepappersförvaltning _________________________________ 7 XI. Finansiella derivatinstrument _______________________________________________ 9 XII. Förvaltning av säkerheter för transaktioner av finansiella OTC-derivat och tekniker för effektiv värdepappersförvaltning () _____________________________________________________ 10 XIII. Finansiella index ________________________________________________________ 12 XIV. Övergångsbestämmelser ___________________________________________________ 14

text: I. Tillämpningsområde

text: 1. Dessa riktlinjer gäller behöriga myndigheter utsedda enligt artikel 97 i direktivet om fondföretag, fondförvaltningsbolag samt fondföretag som har formen av investeringsbolag som inte utsett förvaltningsbolag.

text: 2. Den 18 december 2012 offentliggjorde Esma riktlinjerna för börshandlade fonder och andra frågor som rör fondföretag (

text: , de ursprungliga riktlinjerna). De ursprungliga riktlinjerna började tillämpas den 18 februari 2013 när de offentliggjordes på Esmas webbplats (på de olika språkversionerna). Övergångsbestämmelserna för dessa riktlinjer slutade gälla den 18 februari 2014. Därefter utfärdade Esma föreliggande version av riktlinjerna (

text: , de ändrade riktlinjerna) med ändrade bestämmelser om spridning av säkerheter (punkterna 43 e och 48). Punkterna 43 e och 48 i de ändrade riktlinjerna börjar gälla två månader efter det att de ändrade riktlinjerna har offentliggjorts på Esmas webbplats (på de olika språkversionerna). Övergångsbestämmelser för punkterna 43 e och 48 anges i punkterna 70 och 71. Det innebär att fondföretag som fanns innan de ändrade riktlinjerna offentliggjordes måste följa vad som anges i punkterna 43 e och 48 i de ändrade riktlinjerna inom tolv månader. Rapporteringskraven i punkt 7 avseende punkterna 43 e och 48 i de ändrade riktlinjerna börjar gälla två månader efter offentliggörandet av de ändrade riktlinjerna på Esmas webbplats (på de olika språkversionerna). För att undvika eventuella missförstånd är de bestämmelser i de ursprungliga riktlinjerna som inte ändrades genom de ändrade riktlinjerna fortfarande tillämpliga från den 18 februari 2013 (respektive den 18 februari 2014 om de omfattas av någon av övergångsbestämmelserna). II. Definitioner

text: 3. Om inte annat anges har de termer som används i direktivet om fondföretag samma innebörd i dessa riktlinjer. Dessutom gäller följande definitioner: Aktivt förvaltade ETF-fonder Den som aktivt förvaltar en ETF-fond (en börshandlad fond) (UCITS ETF) bestämmer över portföljens sammansättning enligt uttalade investeringsmål och placeringsinriktning (i motsats till en ETF-fond som följer ett index och inte har ett sådant inflytande). En aktivt förvaltad ETF-fond försöker i allmänhet slå ett index. Årlig indexavvikelse Skillnaden mellan indexfondens årliga avkastning och det aktuella indexets årliga avkastning. Direktivet om tillåtna Europeiska

text: kommissionens direktiv 2007/16/EG

text: om tillgångar genomförande av

text: rådets direktiv 85/611/EEG

text: om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), när det gäller förtydligandet av vissa definitioner ( ). ETF-fond (UCITS ETF) En ETF-fond är en fond där åtminstone en enhets- eller andelsklass handlas under hela dagen på minst en reglerad marknad eller en multilateral handelsplattform med åtminstone en marknadsgarant som ser till att enheternas eller andelarnas börsvärde inte varierar för mycket i förhållande till fondandelsvärdet (NAV) och, i förekommande fall, det indikativa fondandelsvärdet. Riktlinjer om en gemensam CESR:s riktlinjer om en gemensam definition av EU:s definition av EU:s penningmarknadsfonder (ref. CESR/10-049). penningmarknadsfonder Riktlinjer om tillgångar som CESR:s riktlinjer om tillgångar som fondföretag får använda för fondföretag får använda för investeringar (CESR/07-044b). investeringar Riktlinjer om riskbedömning CESR:s riktlinjer om riskbedömning och beräkning av total och beräkning av total exponering och motpartsrisk för fondföretag (ref. CESR/10-788). exponering och motpartsrisk för fondföretag Indikativt fondandelsvärde Ett mått på en ETF-fonds fondandelsvärde intradag (iNAV), baserat på den mest aktuella informationen. Det indikativa fondandelsvärdet är inte det värde till vilket investerare på sekundärmarknaden köper och säljer sina enheter eller andelar. Indexfond En fond vars strategi är att efterbilda eller följa ett eller flera index, till exempel med syntetisk eller fysisk replikering. Indexfonder med hävstång En fond vars strategi är att ha en hävstångsexponering mot ett index eller en exponering mot ett hävstångsindex. Multilateral handelsplattform En multilateral handelsplattform enligt definitionen i

text: artikel 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG

text: om marknader för finansiella instrument ( ). Direktivet om fondföretag

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009

text: om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (omarbetning). Tracking error Variationen i skillnaden mellan indexfondens avkastning och avkastningen av det eller de index som följs. III. Syfte

text: 4. Syftet med riktlinjerna är att skydda investerare genom att ge vägledning om den information som bör förmedlas om indexfonder och ETF-fonder tillsammans med specifika bestämmelser som ett fondföretag ska tillämpa i fråga om transaktioner med OTC-derivat och tekniker för effektiviserad förvaltning. I riktlinjerna anges slutligen kriterier som bör följas av de finansiella index som fondföretagen investerar i. IV. Överensstämmelse och rapporteringskrav Riktlinjernas status

text: 5. I dokumentet anges riktlinjer som utfärdats enligt

text: artikel 16 i förordningen

text: om Esma ( ). Enligt

text: artikel 16.3 i förordningen

text: ska de behöriga myndigheterna och finansmarknadsaktörerna med alla tillgängliga medel söka följa dessa riktlinjer och rekommendationer.

text: 6. Behöriga myndigheter som berörs av riktlinjerna bör följa dem genom att införliva dem i sin tillsynspraxis, även när särskilda riktlinjer i dokumentet i första hand riktas till finansmarknadsaktörer. Rapporteringskrav

text: 7. Behöriga myndigheter som berörs av riktlinjerna ska meddela Esma om de följer eller avser att följa riktlinjerna, eller ange skälen till varför de inte avser att följa dem, senast två månader efter offentliggörande. En mall för meddelanden finns på Esmas webbplats.

text: 8. Fondförvaltningsbolag och fondföretag som har formen av investeringsbolag utan förvaltare behöver inte meddela Esma om de följer riktlinjerna. V. Indexfonder

text: 9. Prospektet för en indexfond bör innehålla följande: a) En tydlig beskrivning av indexen inklusive information om de underliggande komponenterna. För att inte behöva uppdatera dokumentet med täta mellanrum kan prospektet vägleda investerare till en webbplats där indexens exakta sammansättningar publiceras. b) Information om hur indexet kommer att följas (till exempel om det kommer att följa en modell för full eller stickprovsbaserad fysisk replikering alternativt syntetisk replikering) och den valda metodens konsekvenser för investerare vad gäller deras exponering mot det underliggande indexet och motpartsrisken. c) Information om förväntat tracking error under normala marknadsförhållanden. d) En beskrivning av de faktorer som sannolikt kommer att påverka indexfondens förmåga att följa indexens resultat, till exempel transaktionskostnader, små illikvida komponenter, återinvestering av utdelningar osv.

text: 10. Information som ges enligt punkt 9 b bör också sammanfattas i dokumentet med basfakta för investerare.

text: 11. I årsrapporten och halvårsredogörelsen för en indexfond bör det anges hur stort tracking error var i slutet av den granskade perioden. Årsrapporten bör innehålla en förklaring till en eventuell skillnad mellan förväntat och faktiskt tracking error för den relevanta perioden. Den årliga skillnaden mellan fondens resultat och det aktuella indexets resultat bör också anges och förklaras i årsrapporten. VI. Indexfonder med hävstång

text: 12. Indexfonder med hävstång ska följa de gränser och bestämmelser för total exponering som anges i

text: artikel 51.3 i direktivet

text: om fondföretag. De bör beräkna sin totala exponering antingen med hjälp av åtagandemetoden eller metoden för relativ VaR (Value-at-Risk), enligt de regler som anges i riktlinjerna om riskbedömning och beräkning av total exponering och motpartsrisk för fondföretag. Gränsen för total exponering gäller också fonder som replikerar hävstångsindex.

text: 13. Prospekt för indexfonder med hävstång bör innehålla följande information: a) En beskrivning av hävstångspolicyn, hur den uppnås (dvs. om hävstången ligger på indexets nivå eller är ett resultat av hur fonden exponeras mot indexet), kostnaden för hävstången (om relevant) och de risker som är förenade med denna policy. b) En beskrivning av vilka effekter en eventuell omvänd hävstång kan ge (dvs. kort exponering). c) En beskrivning av hur fondens resultat kan variera avsevärt i förhållande till indexets flera gånger större avkastning på medellång till lång sikt.

text: 14. Den här informationen bör också sammanfattas i dokumentet med basfakta för investerare. VII. ETF-fonder (UCITS ETF) – Beteckning och särskilda informationskrav

text: 15. En ETF-fond bör använda beteckningen ”UCITS ETF” som identifierar fonden som en börshandlad fond. Beteckningen bör ingå i namnet, fondens bestämmelser eller stiftelseurkund, prospekt, dokument med basfakta för investerare och marknadsföringskommunikation. Beteckningen ”UCITS ETF” bör användas på alla EU-språk.

text: 16. En fond som inte är en ETF-fond (enligt definitionen i dessa riktlinjer) bör inte använda beteckningarna ”UCITS ETF”, ”ETF” eller ”exchange-traded fund”/”börshandlad fond”.

text: 17. En ETF-fond bör i prospekt, dokument med basfakta för investerare och marknadsföringskommunikation tydligt ange sin strategi för insyn i portföljen och, i förekommande fall, var det finns information om portföljen, bland annat var det, i förekommande fall, indikativa fondandelsvärdet (iNAV) publiceras.

text: 18. En ETF-fond bör också tydligt ange i prospektet hur det indikativa fondandelsvärdet beräknas, i förekommande fall, och hur ofta beräkningen görs. VIII. Aktivt förvaltade ETF-fonder (UCITS ETF)

text: 19. En ETF-fond som förvaltas aktivt bör tydligt informera investerare om detta i prospekt, dokument med basfakta för investerare och marknadsföringskommunikation.

text: 20. En ETF-fond som förvaltas aktivt bör tydligt ange hur den kommer att följa den uppsatta investeringsstrategin, i förekommande fall även sin avsikt att slå ett index, i prospekt, dokument med basfakta för investerare och marknadsföringskommunikation. IX. Behandling av sekundärmarknadsinvesterare i ETF-fonder

text: 21. När det i allmänhet inte går att hos fondföretaget lösa in enheter i en ETF-fond som förvärvats på en sekundärmarknad bör fondens prospekt och information i marknadsföringssyfte innehålla följande varning:

text: 22. ”Enheter/andelar i en ETF-fond (UCITS ETF) som förvärvats på sekundärmarknaden kan vanligen inte säljas direkt tillbaka till fonden. Investerare ska köpa och sälja enheter/andelar på en sekundärmarknad med hjälp av en mellanhand (till exempel en börsmäklare) och kan behöva betala en avgift för detta. Investerare kan dessutom få betala mer än det aktuella fondandelsvärdet vid köp av enheter/andelar samt få mindre än det aktuella fondandelsvärdet vid en försäljning.”

text: 23. Om börsvärdet av enheterna eller andelarna i en ETF-fond (UCITS ETF) skiljer sig betydligt från fondandelsvärdet bör investerare som på sekundärmarknaden har köpt enheterna eller andelarna (eller, i förekommande fall, den eventuella rättigheten att köpa en enhet eller andel som tilldelats i samband med utdelning av en särskild enhet eller andel) ha möjlighet att sälja dem direkt tillbaka till ETF-fonden (UCITS ETF). Det kan till exempel gälla vid marknadsstörning, som när det saknas en marknadsgarant. I sådana fall bör informationen förmedlas till den reglerade marknaden med en upplysning om att ETF-fonden är öppen för direkta återlösningar hos fondbolaget.

text: 24. En ETF-fond bör i prospektet ange vilken process som ska följas av investerare som köpt sina enheter/andelar på sekundärmarknaden ifall de förhållanden som beskrivs i punkt 23 skulle uppstå liksom eventuella kostnader som därmed kan uppkomma. Kostnaderna bör inte vara orimliga. X. Tekniker för effektiviserad värdepappersförvaltning

text: 25. Ett fondföretag bör i prospektet tydligt informera investerare om fondens avsikt att använda sådan teknik och sådana instrument som beskrivs i

text: artikel 51.2 i direktivet

text: om fondföretag och

text: artikel 11 i direktivet

text: om tillåtna tillgångar. Vad som bör ingå är en detaljerad beskrivning av riskerna med den här typen av aktiviteter, däribland motpartsrisk och potentiella intressekonflikter liksom den påverkan de kan få på fondens resultat. Dessa tekniker och instrument bör användas på ett sätt som gagnar fondföretagets intressen.

text: 26. Enligt

text: artikel 11 i direktivet

text: om tillåtna tillgångar bör ett fondföretag som använder sig av tekniker för effektiv förvaltning av värdepappersportföljen se till att fondens riskhantering på lämpligt sätt fångar upp de risker som är förknippade med dem.

text: 27. Enligt punkt 24 i riktlinjerna om tillgångar som fondföretag får använda för investeringar får teknik och instrument för överlåtbara värdepapper samt penningmarknadsinstrument inte innebära att a) fondens placeringsinriktning ändras, eller b) att det tillkommer stora extra risker i förhållande till den ursprungliga riskstrategin, som finns beskriven i fondens försäljningsdokument.

text: 28. Fonden bör i prospektet redovisa sin strategi för sådana direkta och indirekta operationella kostnader/avgifter som följer av tekniker för effektiv förvaltning av värdepappersportföljen och som kan komma att dras av från fondens intäkter. Kostnaderna och avgifterna bör inte innefatta dolda intäkter. Fondföretaget bör uppge identiteten på den eller de enheter till vilka de direkta och indirekta kostnaderna och avgifterna betalas och uppge om de är parter med koppling till fondförvaltningsbolaget eller förvaringsinstitutet.

text: 29. Samtliga intäkter som uppkommer med tekniker för effektiv förvaltning av värdepappersportföljen, efter direkta och indirekta operationella kostnader, bör gå tillbaka till fonden.

text: 30. Ett fondföretag bör se till att det när som helst kan återkalla en säkerhet som lånats ut eller häva eventuella avtal om utlåning av säkerheter som företaget ingått.

text: 31. Ett fondföretag som ingår ett omvänt repoavtal bör se till att det när som helst kan återkalla hela det kontanta beloppet eller häva det omvända repoavtalet antingen med upplupen ränta som grund eller med marknadsvärdet som grund. När kontanterna kan återkallas när som helst med marknadsvärdet som grund bör det omvända repoavtalets marknadsvärde användas för beräkningen av fondföretagets substansvärde.

text: 32. Ett fondföretag som ingår ett repoavtal bör se till att det när som helst kan återkalla ett värdepapper som omfattas av repoavtalet eller häva repoavtalet de ingått.

text: 33. Repoavtal och omvända repoavtal med fast löptid som inte överstiger sju dagar bör anses vara avtal som gör det möjligt för fondföretaget att när som helst återkalla tillgången.

text: 34. Fondföretag som använder tekniker och instrument för att effektivisera förvaltningen bör väga in dessa när de utvecklar sin process för hantering av likviditetsrisker, för att se till att de när som helst ska kunna uppfylla sina skyldigheter i fråga om återlösning.

text: 35. Fondföretagets årsrapport bör också innehålla närmare uppgifter om följande: a) Den exponering som följer av tekniker för effektiv förvaltning av värdepappersportföljen. b) Identiteten på den eller de som är motparter till dessa tekniker för effektiv förvaltning. c) Typ och omfattning av säkerheter som fondföretaget mottagit för att minska motpartsrisken. d) Intäkter som uppkommer med tekniker för effektiv värdepappersförvaltning för hela rapporteringsperioden tillsammans med relaterade direkta och indirekta operationella kostnader och avgifter. XI. Finansiella derivatinstrument

text: 36. När ett fondföretag ingår en totalavkastningsswapp (total return swap) eller investerar i andra finansiella derivatinstrument med liknande egenskaper bör fondens tillgångar följa de investeringsgränser som anges i artiklarna

text: i direktivet om fondföretag. När ett fondföretag till exempel ingår en ofinansierad swapp bör den investeringsportfölj i fondföretaget som byts ut följa de nämnda investeringsgränserna.

text: 37. Enligt

text: artikel 51.3 i direktivet

text: om fondföretag och

text: artikel 43.5 i direktiv 2010/43/EU

text: ska ett fondföretag som ingår en totalavkastningsswapp (total return swap) eller investerar i andra finansiella derivatinstrument med liknande egenskaper väga in de finansiella derivatinstrumentens underliggande exponering för att beräkna de investeringsgränser som anges i

text: artikel 52 i direktivet

text: om fondföretag.

text: 38. Prospektet för en fond som använder totalavkastningsswappar eller andra finansiella derivatinstrument med liknande egenskaper bör innehålla följande: a) Information om den underliggande strategin och investeringsportföljens eller indexets sammansättning. b) Information om transaktionernas motpart(er). c) En beskrivning av risken för motpartsfallissemang och effekten på investerarnas avkastningar. d) I vilken utsträckning motparten har något inflytande över sammansättningen eller förvaltningen av fondens investeringsportfölj eller över de finansiella derivatinstrumentens underliggande tillgångar, och om motpartens godkännande krävs för transaktioner i fondens investeringsportfölj. e) Uppgift om identiteten på motparten som investeringsförvaltare, med reservation för bestämmelserna i punkt 39.

text: 39. Om en motpart har inflytande över sammansättningen eller förvaltningen av fondens investeringsportfölj eller det finansiella derivatinstrumentets underliggande tillgångar bör avtalet mellan fondföretaget och motparten betraktas som en delegering av investeringsförvaltning och följa fondföretagets krav i fråga om delegering.

text: 40. Fondföretagets årsrapport bör innehålla närmare uppgifter om följande: a) Den underliggande exponering som uppnås genom de finansiella derivatinstrumenten. b) Identiteten på den eller de som är motparter till dessa finansiella derivattransaktioner. c) Vilken typ av och hur stor säkerhet som fondföretaget tagit emot för att minska motpartsexponeringen. XII. Förvaltning av säkerheter för transaktioner av finansiella OTC-derivat och tekniker för effektiv värdepappersförvaltning ( )

text: 41. Riskexponeringar mot en motpart som hänger samman med transaktioner av finansiella OTC-derivat och tekniker för effektiv värdepappersförvaltning bör slås samman vid beräkning av gränserna för motpartsrisker enligt

text: artikel 52 i direktivet

text: om fondföretag ( ).

text: 42. Alla tillgångar som ett fondföretag tar emot tack vare tekniker för effektiv värdepappersförvaltning bör betraktas som säkerheter för ändamålen med dessa riktlinjer samt uppfylla kriterierna i punkt 43 här nedan.

text: 43. När ett företag gör transaktioner av finansiella OTC-derivat och använder sig av tekniker för effektiv värdepappersförvaltning bör alla säkerheter som används för att minska motpartens riskexponering utan undantag uppfylla följande kriterier: a) Likviditet – andra mottagna säkerheter än kontanter bör vara högst likvida och handlas på en reglerad marknad eller multilateral handelsplattform med öppen prissättning, så att de snabbt kan säljas till ett pris som ligger nära värdet före försäljning. Säkerheter som tas emot bör också följa bestämmelserna i

text: artikel 56 i direktivet

text: om fondföretag. b) Värdering – mottagna säkerheter bör värderas minst en gång per dag, och tillgångar som uppvisar hög prisvolatilitet bör inte godtas som säkerhet om inte lämpliga försiktiga nedskrivningar görs. c) Utfärdarens kreditkvalitet – mottagna säkerheter bör hålla hög kvalitet. d) Korrelation – den säkerhet som fondföretaget tar emot bör utfärdas av en enhet som är oberoende av motparten och förutsättas sakna ett starkt samband med motpartens resultat. e) Diversifiering av säkerheter (tillgångskoncentration) – säkerheten bör ha tillräcklig spridning med avseende på land, marknader och utfärdare. Kriteriet för tillräcklig diversifiering med avseende på utfärdarkoncentration anses vara uppfyllt om fondföretaget – från motparten till den effektiva förvaltningen och transaktionerna av finansiella OTC-derivat – mottar en korg med säkerheter där exponeringen mot en viss utfärdare maximalt får vara 20 procent av korgens fondandelsvärde. När fondföretag exponeras mot olika motparter bör de olika korgarna med säkerheter slås samman för beräkning av en exponeringsgräns på 20 procent för en enskild utfärdare. Som ett undantag från denna bestämmelse kan ett fondföretag få fulla säkerheter i olika överförbara säkerheter och penningmarknadsinstrument som utfärdas eller garanteras av en medlemsstat, en eller flera av dess lokala myndigheter, ett tredjeland eller ett offentligt internationellt organ där en eller flera medlemsstater ingår. Ett sådant fondföretag ska ha säkerheter från minst sex olika utfärdare; säkerheterna från en enskild utfärdare bör dock inte motsvara mer än 30 procent av fondföretagets fondandelsvärde. Fondföretag som avser att få full säkerhet genom säkerheter som utfärdas eller garanteras av en medlemsstat ska meddela detta i fondens prospekt. Fondföretagen ska också ange de medlemsstater, lokala myndigheter eller offentliga internationella organ som utfärdar eller garanterar säkerheter som kan godkännas som ömsesidiga för över 20 procent av fondandelsvärdet. f) Risker som är länkade till förvaltningen av säkerheter, såsom operationella och rättsliga risker, bör identifieras, förvaltas och minskas med hjälp av riskhanteringsprocessen. g) När det är fråga om överlåtelse bör den mottagna säkerheten hållas av fondföretagets förvaringsinstitut. För andra typer av arrangemang får säkerheten hållas av ett värdepappersinstitut som utgör en tredje part, står under tillsyn och saknar samband med den som lämnar säkerheten. h) Fondföretaget bör när som helst kunna realisera mottagna säkerheter utan hänvisning till eller godkännande av motparten. i) Säkerheter som inte utgörs av kontanter bör inte säljas, återinvesteras eller sättas i pant ( ). j) Mottagna säkerheter i form av kontanter bör endast - placeras på konto i enlighet med

text: artikel 50 f i direktivet

text: om fondföretag, - investeras i statsobligationer av hög kvalitet, - användas för omvända repor, förutsatt att transaktionerna görs med kreditinstitut som omfattas av tillsyn och att fondföretaget när som helst kan få tillbaka hela summan med upplupna räntor, - investeras i kortsiktiga penningmarknadsfonder enligt definitionen i riktlinjerna om en gemensam definition av europeiska penningmarknadsfonder.

text: 44. Återinvesterade säkerheter i kontanter bör diversifieras enligt de krav på spridning som gäller säkerheter i andra former än kontanter.

text: 45. Ett fondföretag som tar emot säkerheter för minst 30 procent av dess tillgångar bör ha en lämplig strategi som garanterar att regelbundna stresstester utförs under både normala och exceptionella likviditetsvillkor, så att fondföretaget kan utvärdera likviditetsrisken med säkerheten. Strategin för stresstester bör åtminstone föreskriva följande: a) Utformning av en scenarioanalys för stresstester, vilket innefattar kalibrering, certifiering och en känslighetsanalys. b) Empiriskt tillvägagångssätt när det gäller konsekvensbedömning, vilket inkluderar utfallstest av likviditetsriskbedömningar. c) Rapporteringsfrekvens och en gräns alternativt en tröskel/trösklar för förlusttolerans. d) Åtgärder för att minska förluster, inklusive en nedskrivningsstrategi och skydd mot riskpremier (s.k. gap-risker).

text: 46. Ett fondföretag bör ha en tydlig nedskrivningsstrategi som anpassats för varje tillgångsklass som mottagits som säkerhet. När denna strategi utformas bör fondföretaget ta hänsyn till tillgångarnas egenskaper, såsom kreditstatus eller prisvolatilitet, liksom utfallet av de stresstester som utförts enligt punkt 47. Strategin bör dokumenteras och ligga till grund för varje beslut att göra en specifik nedskrivning alternativt avstå från nedskrivning av en viss tillgångsklass.

text: 47. Prospektet bör också tydligt informera investerare om fondföretagets policy i fråga om säkerheter. Informationen bör avse vilka typer av säkerheter som är tillåtna, krav på säkerhetsnivå och nedskrivningspolicy och, när det gäller säkerheter i kontanter, vad som gäller i fråga om återinvesteringar (bland annat de risker som är förenade med återinvesteringspolicyn).

text: 48. Fondföretagets årsrapport ska innehålla följande uppgifter om transaktioner av finansiella OTCderivat och tekniker för effektiv värdepappersförvaltning: a. Utfärdarens identitet ska anges om säkerheter som har tagits emot från en utfärdare överstiger 20 procent av fondandelsvärdet. b. Uppgift om huruvida fonden har fått full säkerhet genom säkerheter som utfärdats eller garanterats av en medlemsstat. XIII. Finansiella index

text: 49. När en fond avser att använda sig av de höjda gränser för diversifiering som anges i

text: artikel 53 i direktivet

text: om fondföretag bör detta framkomma tydligt i prospektet, tillsammans med en beskrivning av de exceptionella marknadsförhållanden som motiverar investeringen i fråga.

text: 50. En fond bör inte investera i ett finansiellt index som har en enda komponent vars inverkan på indexets totala avkastning överskrider de tillämpliga diversifieringskraven, dvs. 20 alternativt 35 procent. För hävstångsindex bör samma gränser gälla när det gäller en enskild komponents inverkan på indexets totala avkastning, med hänsyn tagen till hävstången.

text: 51. En fond bör inte investera i råvaruindex som består av samma råvara. Underkategorier av samma råvara (till exempel sådana som kommer från olika regioner eller marknader eller som utvunnits från samma råvaror genom en industriell process) bör betraktas som samma råvara vid beräkning av diversifieringsgränser. Kontrakt som avser WTI-råolja, Brentråolja, bensin eller eldningsolja bör till exempel betraktas som underkategorier av samma råvara (dvs. olja). Underkategorier av en råvara bör inte betraktas som samma råvara om de inte är starkt korrelerade. När det gäller korrelationsfaktorn bör två komponenter av ett råvaruindex som är underkategorier av samma råvara inte betraktas som starkt korrelerade om 75 procent av iakttagelserna om korrelation hamnar under 0,8. För det syftet bör iakttagelserna om korrelation beräknas i) på grundval av jämnviktade dagliga avkastningar av motsvarande råvarupriser och ii) enligt en rullande tidsperiod om 250 dagar under en femårsperiod. ( )

text: 52. Ett fondföretag bör kunna visa att ett index uppfyller indexkriterierna i

text: artikel 53 i direktivet

text: om fondföretag och

text: artikel 9 i direktivet

text: om tillåtna tillgångar, bland annat att det fungerar som referens för den marknad indexet avser. Därför gäller följande: a) Om ett index ska kunna utgöra en lämplig referens för marknaden bör det ha ett enda tydligt mål. b) Samtliga indexkomponenter och grunden för hur dessa komponenter väljs ut för strategin bör vara tydliga för investerare och behöriga myndigheter. c) Om kontanthantering ingår i indexstrategin bör fondföretaget kunna visa att detta inte påverkar indexberäkningsmetodens objektivitet.

text: 53. Ett index bör inte betraktas som en lämplig referens för en marknad om det har skapats eller beräknats på begäran av en enda eller ett mycket begränsat antal marknadsdeltagare och enligt dessa marknadsdeltagares specifikationer.

text: 54. Fondens prospekt bör innehålla information om ombalanseringsfrekvens och dess effekter på kostnaderna inom ramen för strategin.

text: 55. Ett fondföretag bör inte investera i ett finansiellt index vars ombalanseringsfrekvens förhindrar investerarnas förmåga att replikera det finansiella indexet. Index som ombalanserar minst dagligen uppfyller inte det kriteriet. För ändamålen med dessa riktlinjer bör tekniska justeringar av de finansiella indexen (till exempel hävstångsindex eller volatilitetsmålindex enligt offentligt tillgängliga kriterier) inte betraktas som ombalansering i det sammanhang som avses i den här punkten.

text: 56. Fondföretag bör inte investera i finansiella index vars förvaltare inte redovisar beräkningsmetoden i sin helhet, något som bland annat ska ge investerare möjlighet att replikera det finansiella indexet. Det handlar bland annat om att ge detaljerad information om indexets komponenter, indexberäkning (inklusive hävstångseffekt inom indexet), ombalanseringsmetoder, indexförändringar och information om eventuella operationella svårigheter att tillhandahålla korrekt information i tid. Beräkningsmetoder bör inte utesluta viktiga parametrar eller element som investerare väger in för att replikera det finansiella indexet. Denna information bör vara lättillgänglig och gratis för investerare och potentiella investerare, till exempel på internet. Information om indexets resultat bör vara fritt tillgänglig för investerare.

text: 57. Ett fondföretag bör inte investera i finansiella index som inte offentliggör sina komponenter tillsammans med deras respektive viktningar. Denna information bör vara lättillgänglig och gratis för investerare och potentiella investerare, till exempel på internet. Informationen bör täcka den föregående perioden sedan den senaste ombalanseringen och inkludera alla indexnivåer.

text: 58. Ett fondföretag bör inte investera i finansiella index vars metod för urval och ombalansering av komponenterna inte bygger på en uppsättning på förhand bestämda regler och objektiva kriterier.

text: 59. Ett fondföretag bör inte investera i finansiella index vars förvaltare accepterar betalningar från potentiella indexkomponenter med syftet att de ska tas med i indexet.

text: 60. Ett fondföretag bör inte investera i finansiella index vars metod tillåter retrospektiva förändringar av tidigare publicerade indexvärden (”backfilling”).

text: 61. Fondföretaget bör göra en lämplig och dokumenterad besiktning av indexets kvalitet. Vid denna besiktning bör hänsyn tas till om indexmetoden innehåller en lämplig förklaring av viktningarna och klassificeringen av komponenterna, på grundval av investeringsstrategin, och huruvida indexet utgör en lämplig referens. Besiktningen bör också täcka frågor som är relaterade till indexets komponenter. Fondföretaget bör vidare bedöma hur tillgänglig informationen om indexet är, bland annat a) om det finns en tydlig och berättande beskrivning av referensen, b) om det finns en oberoende granskning och hur omfattande en sådan granskning är, c) med vilken frekvens indexet publiceras och huruvida detta påverkar fondföretagets förmåga att beräkna dess fondandelsvärde.

text: 62. Fondföretaget bör se till att det finansiella indexet blir föremål för en oberoende värdering. XIV. Övergångsbestämmelser

text: 63. Fondföretag som startas efter det att riktlinjerna börjat tillämpas bör omedelbart följa dem.

text: 64. Fondföretag som fanns innan riktlinjerna började tillämpas och som investerar i finansiella index som inte följer riktlinjerna bör anpassa sina investeringar till dem inom tolv månader efter det att de började gälla.

text: 65. Strukturerade fondföretag enligt definitionen i artikel 36 i förordning 583/2010 som fanns innan riktlinjerna började tillämpas behöver inte rätta sig efter dem, förutsatt att de inte godtar nyteckningar efter det att riktlinjerna började gälla. Men för att kunna fortsätta att erbjuda den underliggande utdelningen till befintliga investerare får sådana redan existerande fondföretag förvalta sina finansiella kontrakt aktivt.

text: 66. Fondföretag som fanns innan riktlinjerna började gälla bör anpassa sin portfölj med säkerheter efter riktlinjerna inom tolv månader efter det att riktlinjerna började tillämpas. Däremot bör varje återinvestering av säkerheter i kontanter som görs efter riktlinjernas tillämpningsdatum följa riktlinjerna omedelbart.

text: 67. Fondföretag som fanns innan riktlinjerna började tillämpas och som har överenskommelser om intäktsdelning bör rätta sig efter punkt 28 i riktlinjerna inom tolv månader efter det att riktlinjerna började gälla.

text: 68. En ETF-fond (UCITS ETF) som fanns innan riktlinjerna började gälla bör tidigast följa riktlinjerna när det gäller beteckning a) vid det första tillfälle efter det att riktlinjerna började gälla som fondens namn ändras av ett annat skäl, och b) tolv månader efter det att riktlinjerna började tillämpas.

text: 69. ETF-fonder som fanns innan riktlinjerna började gälla bör rätta sig efter bestämmelserna om hantering av investerare på sekundärmarknader från och med tillämpningsdatumet.

text: 70. Kraven som avser innehållet i fondbestämmelser eller instrumenten för införlivande av ett befintligt fondföretag, dess prospekt, dokument med basfakta för investerare eller annan marknadsföringskommunikation som företaget utfärdade innan riktlinjerna började gälla träder tidigast i kraft a) vid det första tillfälle efter det att riktlinjerna började gälla som dokumentet eller kommunikationsmaterialet ändras eller ersätts av andra skäl och därefter offentliggörs, och b) tolv månader efter det att riktlinjerna började tillämpas.

text: 71. Fondföretag som fanns innan riktlinjerna började gälla måste uppfylla kraven på prospektinsyn vid diversifiering av säkerheter från och med det datum som inträffar först av följande: a) Det första publiceringstillfället för prospektet efter revidering eller ändring av annan anledning, räknat från det datum då dessa riktlinjer började tillämpas. b) Då det gått tolv månader räknat från det datum då dessa riktlinjer började gälla.

text: 72. Kraven på att publicera information i ett existerande fondföretags rapport och redovisningar gäller inte de redovisningsperioder som avslutades innan riktlinjerna började gälla.

type: vagledning

utgivare: esma


publisher: Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

title: Guidelines on the application of C6 and C7 of Annex 1 of MiFID

text: Riktlinjer för tillämpning av avsnitt C punkt 6 och avsnitt C punkt 7 i bilaga 1 till MiFID

text: 20/10/2015 |

text: SV

text: Tillämpning av avsnitt C punkt 6 i bilaga 1 till MiFID I

text: 1. Esma anser att definitionen i avsnitt C punkt 6 i bilaga 1 till MiFID bör tillämpas på följande sätt: a. Avsnitt C punkt 6 tillämpas brett och gäller för alla råvaruderivatkontrakt, inklusive terminer, under förutsättning att de i. kan eller måste avvecklas fysiskt, ii. handlas på en reglerad marknad och/eller en MTF-plattform. b. ”Avvecklas fysiskt” innefattar en rad leveransmetoder, bland annat i. fysisk leverans av själva råvarorna, ii. leverans av ett dokument som ger äganderättigheter till relevanta råvaror eller relevant kvantitet av de berörda råvarorna (exempelvis ett konossement eller ett lagerbevis), iii. någon annan metod för att överföra äganderättigheter för relevant kvantitet av råvaror utan att fysiskt leverera dem (inbegripet anmälan, planering eller nominering till operatören av ett energidistributionsnät) som ger mottagaren rätt till relevant mängd råvaror. Tillämpning av avsnitt C punkt 7 i bilaga 1 till MiFID I

text: 2. Esma anser att definitionen i avsnitt C punkt 7 i bilaga 1 bör tillämpas på följande sätt: a. Avsnitt C punkt 7 utgör en kategori som skiljer sig från avsnitt C punkt 6 och gäller för råvaruderivatkontrakt som kan avvecklas fysiskt och som inte handlas på en reglerad marknad eller en MTF-plattform, under förutsättning att råvaruderivatkontraktet i. inte är ett avistaavtal enligt definitionen i

text: artikel 38.2 i förordning (EG) nr 1287/2006

text: , ii. inte är avsett för de kommersiella ändamål som beskrivs i

text: artikel 38.4 i förordning (EG) nr 1287/2006

text: , iii. uppfyller ett av de tre kriterierna i

text: artikel 38.1 a

text: och även de separata kriterierna i artiklarna

text: 38.1 b

text: och

text: 38.1 c

text: i förordning (EG) nr 1287/2006. b. ”Avvecklas fysiskt” innefattar en rad leveransmetoder, bland annat i. fysisk leverans av de relevanta råvarorna, ii. leverans av ett dokument som ger äganderättigheter till relevanta råvaror eller relevant kvantitet av de berörda råvarorna (exempelvis ett konossement eller ett lagerbevis), iii. någon annan metod för att överföra äganderättigheter för relevant kvantitet av råvaror utan att fysiskt leverera dem (inbegripet anmälan, planering eller nominering till operatören av ett energidistributionsnät) som ger mottagaren rätt till relevant mängd råvaror.

text: 3. Råvaruderivat som kan avvecklas fysiskt och som inte omfattas av definitionen i avsnitt C punkt 6, dvs. inte handlas på en reglerad marknad eller en MTF-plattform, kan omfattas av definitionen i avsnitt C punkt 7, och definitionerna i avsnitt C punkt 6 och avsnitt C punkt 7 utgör två distinkta kategorier eftersom avsnitt C punkt 7 gäller för råvaruderivat ”som kan avvecklas fysiskt, som inte omnämns i C punkt 6”.

text: 4. De övriga egenskaperna hos råvaruderivat enligt avsnitt C punkt 7 – ”som inte är för kommersiella ändamål, som anses ha egenskaper som andra derivat avseende finansiella instrument, med utgångspunkt från bland annat om clearing och avveckling sker via erkända system för clearing, eller om de är föremål för regelmässiga marginalsäkerhetskrav” – definieras ytterligare i

text: artikel 38 i förordning (EG) nr 1287/2006

text: 5. Esma noterar att villkoren som fastställs i

text: ska tillämpas kumulativt.


text: Esma-förordningen

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/77/EG

text: Marknadsmissbruksförordningen

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 av den 16 april 2014

text: om marknadsmissbruk (marknadsmissbruksförordningen).

text: Öppenhetsdirektivet

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG

text: av den

text: Även om dessa riktlinjer inte är tillämpliga på finansiella rapporter, gäller de för de andra delar som årsredovisningar och halvårsrapporter utgörs av, i synnerhet förvaltningsberättelse eller ledningens översikt i delårsrapporter, beroende på vad som är relevant.

text: december 2004 om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv

text: . Direktiv om genomförande av Direktiv

text: av den 8 mars 2007 om närmare öppenhetsdirektivet bestämmelser för genomförandet av vissa bestämmelser i direktiv

text: om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad.

text: Prospektdirektivet

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003

text: om de prospekt som ska offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel.

text: APM Alternativa nyckeltal (Alternative Performance Measure) EES Europeiska ekonomiska samarbetsområdet Esma Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten GAAP God redovisningssed (Generally Accepted Accounting Principles) IASB International Accounting Standards Board IFRS International Financial Reporting Standards

text: Om inte annat anges har de termer som används och definieras i öppenhets- och prospekteringsdirektiven och i marknadsmissbruksförordningen samma betydelse i dessa riktlinjer. Vissa av de definierade termerna upprepas nedan för att underlätta läsningen. Dessutom gäller följande definitioner:

text: Tillämpliga regler för finansiell I dessa riktlinjer avses något av följande: i) International rapportering Financial Reporting Standards (IFRS) som de antagits genom

text: kommissionens förordning (EG) nr 1606/2002

text: om tillämpning av internationella redovisningsstandarder, ii) redovisningsskyldigheter som härrör från införlivandet av redovisningsdirektiven (

text: och

text: eller

text: ) i rättssystemet i medlemsländerna i den Europeiska unionen eller iii) god redovisningssed som fastställer motsvarande krav i enlighet med

text: kommissionens förordning (EG) nr 1569/2007

text: om införande av en mekanism

text: Senast ändrat genom direktiv

text: . I den mån det är relevant och fram till dess att fristen för införlivandet av direktiv

text: har löpt ut, ska referenserna till öppenhetsdirektivet läsas enligt gällande bestämmelser i det direktivet, innan ändringarna genom direktiv

text: trädde i kraft.

text: för fastställande av likvärdighet för redovisningsstandarder som tillämpas av tredjelandsemittenter av värdepapper enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG

text: och

text: för emittenter som är undantagna från att sammanställa en av EU godkänd IFRS.

text: Finansiella rapporter Med finansiella rapporter avses finansiella rapporter som omfattar ett räkenskapsår eller ett halvår samt annan återkommande finansiell information som utarbetats i enlighet med tillämpliga regler för finansiell rapportering och som lämnats av emittenter eller av personer ansvariga för prospektet i enlighet med öppenhetsdirektivet eller prospektdirektivet.

text: Prospekt Med prospekt avses ett dokument som utarbetats enligt direktiv

text: Emittent Med emittent avses en fysisk eller en juridisk person som regleras av offentlig rätt eller privaträtt, annat än en stat, vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad.

text: I det fall det förekommer depåbevis upptagna till handel på en reglerad marknad anses emittenten vara den som emitterat de värdepapper som depåbeviset motsvarar, oavsett om dessa värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad eller inte.

text: Obligatorisk information All information som emittenten, eller varje annan person som har ansökt om upptagande av värdepapper till handel på en reglerad marknad utan emittentens samtycke, är skyldig att offentliggöra enligt öppenhetsdirektivet, enligt marknadsmissbruksförordningen eller enligt en medlemsstats lagar eller andra författningar som antagits enligt artikel 3.1 i öppenhetsdirektivet (införlivande av öppenhetsdirektivet) .

text: Värdepapper Överlåtbara värdepapper enligt definitionen i

text: artikel 4.1

text: .18 i direktiv

text: i

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004

text: om marknader för finansiella instrument med undantag för penningmarknadsinstrument enligt definitionen i

text: artikel 4.1

text: .19 i samma direktiv med en löptid som understiger tolv månader, på vilka nationell lagstiftning får tillämpas.

text: Från och med den 3 juli 2016 ska hänvisningar till direktiv

text: tolkas som en hänvisning till

text: om marknadsmissbruk (förordningen om marknadsmissbruk) och upphävande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/124/EG

text: och

text: samt ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II till denna förordning.

text: Artikel 11 i direktiv 2003/71/EG

amnesord:
Issuer disclosure
Guidelines and Technical standards

title: ESMA Guidelines on Alternative Performance Measures

text: Riktlinjer

text: Alternativa nyckeltal

text: 05/10/2015 | ESMA//2015/1415sv

text: förvaltningsberättelser som offentliggjorts på marknaden i enlighet med öppenhetsdirektivet och offentliggöranden som gjorts enligt kraven i artikel 17 i marknadsmissbruksförordningen, till exempel särskilda offentliggöranden som innehåller finansiella resultatuppgifter.

text: 4. Med undantag från ovan nämnda paragraf gäller dessa riktlinjer inte för alternativa nyckeltal • som framgår av finansiella rapporter enligt vad som anges i del II i dessa riktlinjer, • som lämnas i enlighet med gällande lag, annan än tillämpliga regler för finansiella rapporter , som ställer särskilda krav på fastställandet av sådana nyckeltal. Därför behöver riktlinjerna inte tillämpas på finansiell information som ingår i prospekt såsom proformaredovisning, transaktioner med närstående parter, vinstprognoser, vinstestimat, information om rörelsekapital samt eget kapital och skuldsättning för vilka de särskilda kraven i prospektregelverket gäller. Riktlinjerna bör inte heller tillämpas på mått som tas fram för att främst användas i tillsynssammanhang, inbegripet mått som definieras i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet (CRR/CRD IV). När?

text: 5. Dessa riktlinjer är tillämpliga på alternativa nyckeltal som offentliggörs av emittenter eller av personer som ansvarar för prospektet då de offentliggör obligatorisk information eller prospekt den 3 juli 2016 eller därefter.

text: II. Referenser och definitioner

text: Lagreferenser

text: Förkortningar

text: Definitioner

text: III. Syfte

text: 6. Dessa riktlinjer syftar till att främja användbarheten av och insynen i alternativa nyckeltal, som ingår i prospekt eller obligatorisk information. Genom att anta dessa riktlinjer kommer jämförbarheten, tillförlitligheten och/eller begripligheten av nyckeltal att öka. Emittenter, eller personer med ansvar för att upprätta prospekt, som offentliggör sina prospekt i enlighet med dessa riktlinjer kommer att ge en korrekt blid av den finansiella information som lämnas till marknaden.

text: 7. Esma anser att emittenter, eller personer med ansvar för att upprätta prospekt, som väljer att tillhandahålla nyckeltal bör göra detta på ett sätt som är lämpligt och användbart för användarnas beslutsfattande. I befogenheterna i Esma-förordningen ingår att Esma får utfärda riktlinjer i enlighet med artikel 16 i Esma-förordningen om de akter som avses i artikel 1.2 i Esma-förordningen, bland andra öppenhetsdirektivet, prospektdirektivet och marknadsmissbruksförordningen.

text: 8. På grundval av öppenhetsdirektivets mål att tillhandahålla likvärdigt investerarskydd på EU-nivå och bestämmelsernas underliggande princip att ge en rättvisande bild av en emittents tillgångar, skulder, ekonomiska ställning och vinst eller förlust, anser Esma att ett gemensamt synsätt på nyckeltal krävs för att säkerställa en konsekvent, ändamålsenlig och effektiv tillsynspraxis samt en enhetlig och konsekvent tillämpning av öppenhetsdirektivet (och i förlängningen marknadsmissbruksförordningen).

text: 9. Artikel 5 i prospektdirektivet fastställer principen att alla uppgifter som ingår i ett prospekt ska presenteras på ett sätt som är lätt att analysera och begripa, detta i linje med direktivets syfte att skydda investerare och potentiella investerare. Esma anser att när personer med ansvar för att upprätta prospekt beslutar att inkludera nyckeltal i ett prospekt, föreskriver denna princip om begriplighet att sådana nyckeltal bör definieras, förses med meningsfulla beteckningar och avstämmas gentemot finansiella rapporter samt att deras relevans och tillförlitlighet bör förklaras.

text: 10. På grundval av ovanstående överväganden har Esma beslutat att utfärda dessa riktlinjer. Riktlinjerna innehåller ett gemensamt synsätt vad gäller användningen av nyckeltal och förväntas gynna användarna och främja marknadens förtroende.

text: IV. Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: Riktlinjernas status

text: 11. Det här dokumentet innehåller riktlinjer i enlighet med artikel 16 i Esma-förordningen som riktar sig till emittenter eller till personer som är ansvariga för att upprätta prospekt och behöriga myndigheter. Enligt artikel 16.3 i Esma-förordningen ska de behöriga myndigheterna och emittenter eller personer som är ansvariga för ett prospekt söka följa dessa riktlinjer med alla tillgängliga medel. 5

text: 12. För att undvika missförstånd: dessa riktlinjer avser inte att åsidosätta några skyldigheter till att uppfylla krav i förordningar eller direktiv. Kraven i marknadsmissbruksförordningen, som rör snabb spridning av information till marknaden eller allmänheten såsom krävs enligt tillämpliga lagar och förordningar, bör följaktligen följas.

text: 13. Behöriga myndigheter som ansvarar för övervakning av kraven i öppenhetsdirektivet och marknadsmissbruksförordningen bör inkludera dessa riktlinjer i sin tillsynspraxis och kontrollera huruvida emittenter följer dem.

text: 14. Behöriga myndigheter som ansvarar för godkännande av prospekt bör inkludera dessa riktlinjer i sin tillsynspraxis och kontrollera huruvida personer som är ansvariga för prospekt följer dem. Rapporteringskrav

text: 15. Inom två månader efter det att Esma offentliggjort riktlinjerna ska de behöriga myndigheter som omfattas av dem anmäla till Esma på adressen corporate.reporting@esma.europa.eu att de följer eller tänker följa riktlinjerna, alternativt ange skälen till att de inte följer ellerinte avser att följa riktlinjerna. Om inget svar inkommit inom denna tidsfrist anses de behöriga myndigheterna inte uppfylla riktlinjerna. På Esmas webbplats finns en mall för dessa anmälningar.

text: V. Riktlinjer för alternativa nyckeltal

text: 16. I dessa riktlinjer anges principerna i fetstil med efterföljande förklaringar, detaljer och exempel. Emittenter, eller personer som är ansvariga för att upprätta ett prospekt, måste följa riktlinjerna i sin helhet för att riktlinjerna ska anses vara uppfyllda. Vad är ett alternativt nyckeltal?

text: 17. Med ett alternativt nyckeltal avses enligt dessa riktlinjer ett finansiellt mått över historisk eller framtida resultatutveckling, finansiell ställning, finansiellt resultat eller kassaflöden. Det är inte ett sådant finansiellt mått som definieras eller anges i tillämpliga regler för finansiell rapportering.

text: 18. Alternativa nyckeltal härrör vanligen från (eller baseras på) de finansiella rapporter som upprättas enligt tillämpliga regler för finansiell rapportering, för det mesta genom att lägga till eller dra ifrån belopp från de siffror som presenteras i de finansiella rapporterna. I dessa nyckeltal ingår rörelseresultat, ”cash earnings”, resultat före engångskostnader, resultat före räntor, skatter och avskrivningar (EBITDA), nettoskuld, egen tillväxt och liknande uttryck som tyder på att rader i rapporten över totalresultat, rapporten över finansiell ställning eller rapporten över kassaflöden, har justerats.

text: 19. I enlighet med definitionen i stycke 17 gäller inte dessa riktlinjer för 6 • mått som definieras eller specificeras i tillämpliga regler för finansiell rapportering såsom intäkter, vinst eller förlust eller vinst per aktie, • fysiska eller icke-finansiella mått, såsom antalet anställda, antalet abonnenter, försäljning per kvadratmeter (när försäljningssiffror hämtas direkt från finansiella rapporter) eller sociala och miljömässiga mått såsom växthusgasutsläpp, arbetskraft nedbruten utifrån anställningsform eller utifrån geografiskt läge, • uppgifter om större aktieinnehav, förvärv eller avyttring av egna aktier och totalt antal rösträtter, • information för att förklara ett avtals eller lagstiftningskravs efterlevnad såsom lånekrav eller beräkningsgrund för ersättning till styrelseledamot eller verkställande direktör. Principer för upplysningar

text: 20. Emittenter, eller personer som är ansvariga för prospektet, bör definiera de nyckeltal som har använts och deras beståndsdelar, liksom använd beräkningsgrund inklusive uppgifter om eventuella väsentliga hypoteser eller antaganden som använts. Emittenter, eller personer som är ansvariga för att upprätta prospektet, bör även ange om nyckeltalet eller något av dess delar relaterar till det (förväntade) resultatet från den föregående eller kommande rapporteringsperioden. Presentation

text: 21. Emittenter, eller personer som är ansvariga för prospektet, bör tydligt redovisa definitionerna av alla använda alternativa nyckeltal på ett tydligt och läsbart sätt.

text: 22. Lämnade alternativa nyckeltal bör betecknas på ett sådant sätt att namnet avspeglar deras innehåll och beräkningsgrund för att undvika att ge användarna vilseledande information.

text: 23. Till exempel bör emittenter, eller de personer som ansvarar för prospektet, inte använda alltför optimistiska eller positiva beteckningar som ”garanterad vinst” eller ”skyddad avkastning”.

text: 24. När emittenter, eller de personer som är ansvariga för prospektet, hänvisar till alternativa nyckeltal bör de inte använda samma beteckningar, titlar eller beskrivningar av mått som definieras i tillämpliga regler för finansiell rapportering eller som är förvillande lika dessa.

text: 25. Emittenter, eller de personer som är ansvariga för prospektet, bör inte felaktigt beteckna poster som icke återkommande, ovanliga och sällan förekommande. Till 7 exempel är poster som påverkat tidigare perioder och som kommer att påverka framtida perioder sällan att betrakta som icke återkommande, ovanliga och sällan förekommande (såsom omstruktureringskostnader eller nedskrivningar). Avstämningar

text: 26. En avstämning av ett alternativt nyckeltal mot den mest direkt avstämbara posten, delsumman eller totalsumman som anges i de finansiella rapporterna för motsvarande period bör lämnas, och de materiella avstämningsposterna ska identifieras och förklaras var för sig.

text: 27. Emittenter, eller personer som är ansvariga för prospektet, bör även ange den mest direkt avstämbara posten, delsumman eller totalsumman som anges i de finansiella rapporterna som är relevanta för det specifika alternativa nyckeltalet.

text: 28. När avstämningsposter ingår i finansiella rapporter bör användarna kunna identifiera dem i dessa finansiella rapporter. Om en avstämningspost inte direkt kan extraheras ur de finansiella rapporterna bör avstämningen visa hur siffran beräknats.

text: 29. Om ett alternativt nyckeltal är direkt identifierbart från de finansiella rapporterna krävs ingen avstämning. Detta gäller till exempel när ett sådant alternativt nyckeltal är en total- eller delsumma som anges i en finansiell rapport.

text: 30. När finansiella rapporter avseende motsvarande period ännu inte har offentliggjorts, bör alternativa nyckeltal avstämmas mot den mest direkt avstämbara posten, deleller totalsumman som kommer att ingå när de publiceras (till exempel resultatuppgifter som anges före finansiella rapporter).

text: 31. När finansiella rapporter över motsvarande period inte kommer att offentliggöras, bör alternativa nyckeltal avstämmas mot den mest direkt avstämbara posten, del- eller totalsumman som skulle ha ingått om de hade publicerats. Den mest direkt avstämbara posten, del- eller totalsumman som använts för att stämma av det alternativa nyckeltalet mot bör beräknas och anges konsekvent med motsvarande post, del- eller totalsumma som ingår i emittentens senaste offentliggjorda finansiella rapporter avseende ett räkenskapsår.

text: 32. Om ett angivet alternativt nyckeltal inte är avstämbart eftersom det inte härrör från de finansiella rapporterna, såsom vinstestimat, framtida prognoser eller resultatprognoser, bör emittenten förklara dess konsistens med de redovisningsprinciper som emittenten tillämpat i de finansiella rapporter som tagits fram enligt tillämpliga regler för finansiell rapportering. Förklaring till användningen av alternativa nyckeltal

text: 33. Emittenter, eller personer som ansvarar för prospektet, bör förklara användningen av alternativa nyckeltal i syfte att ge användare förståelse för deras relevans och tillförlitlighet. 8

text: 34. Emittenter, eller personer som är ansvariga för prospektet, bör förklara varför de anser att ett alternativt nyckeltal ger värdefull information om finansiell ställning, kassaflöden eller finansiella resultat samt de ändamål för vilka det specifika nyckeltalet används. Prominens och angivande av alternativa nyckeltal

text: 35. Alternativa nyckeltal bör inte anges på en mer framträdande plats eller med en mer framträdande betoning eller auktoritet än mått som kommer direkt från finansiella rapporter.

text: 36. Angivandet av alternativa nyckeltal bör inte avleda uppmärksamheten från angivandet av mått som kommer direkt från finansiella rapporter. Jämförelsetal

text: 37. Alternativa nyckeltal bör åtföljas av jämförelsetal för motsvarande tidigare perioder. I de fall nyckeltalen avser prognoser eller uppskattningar bör jämförelsetalen stå i relation till den senast tillgängliga informationen.

text: 38. Emittenter, eller personer som är ansvariga för prospektet, bör lämna avstämningar för alla jämförelsetal som läggs fram.

text: 39. Om det är praktiskt ogenomförbart att ta fram jämförelsetal bör emittenter, eller personer som är ansvariga för prospektet, meddela detta och förklara varför det är praktiskt ogenomförbart att ta fram dessa jämförelsetal.

text: 40. När jämförelsetal omräknas bör emittenter, eller personer som är ansvariga för prospektet, endast använda sådana uppgifter som är tillgängliga i slutet av den räkenskapsperiod för vilken det alternativa nyckeltalet anges, och bör inte innefatta effekter av händelser som inträffat efter det ögonblicket. Efterhandsbedömningar (”hindsight”) bör alltså inte användas vid angivande av omräknade jämförelsetal. Konsistens

text: 41. Ett nyckeltal bör definieras och beräknas på ett konsekvent sätt över tiden. I undantagsfall där emittenter, eller personer som är ansvariga för prospektet, väljer att omdefiniera ett alternativt nyckeltal, bör emittenten i. förklara ändringarna, ii. förklara anledningen till varför dessa ändringar leder fram till en tillförlitlig och mer relevant information om den finansiella prestationen och iii. tillhandahålla omräknade jämförelsetal. 9

text: 42. Om en emittent upphör att ange ett alternativt nyckeltal bör emittenten förklara varför hen anser att detta nyckeltal inte längre ger relevant information.

text: 43. När ett specifikt, alternativt nyckeltal ersätts med ett annat som bättre uppnår samma mål, bör emittenten förklara varför det nya nyckeltalet ger tillförlitlig och mer relevant information jämfört med det tidigare använda nyckeltalet.

text: 44. Alternativa nyckeltal som ingår i prospekt bör användas konsekvent för de räkenskapsår som prospektet omfattar. Dessa riktlinjer bör inte utsträcka sig till fall där personer som är ansvariga för prospektet beslutar att ersätta ett alternativt nyckeltal eller upphöra med att ange ett nyckeltal jämfört med prospekt som har givits ut vid annan tid eller avser emitterade värdepapper av annan art. (Personer som är ansvariga för prospekt är till exempel inte skyldiga att förklara varför olika alternativa nyckeltal används i ett prospekt för att utfärda aktier och ett för att utfärda ickeaktierelaterade värdepapper. Hänsyn ska här tas till att betydelsen av nyckeltal kan variera beroende på vilken typ av värdepapper som utfärdas). Efterlevnad genom hänvisning

text: 45. Förutom när det handlar om prospekt som omfattas av särskilda regler för intagande av information i prospektet genom hänvisningar , och med undantag för de medlemsstater som inte tillåter efterlevnad genom hänvisning, kan de principer för upplysningar som anges i dessa riktlinjer ersättas med en direkt hänvisning till andra, tidigare publicerade dokument som innehåller dessa upplysningar om alternativa nyckeltal och som är snabbt och lätt åtkomliga för användare. I detta fall ska efterlevnaden av riktlinjerna bedömas genom att handlingarna läses tillsammans. Efterlevnad genom hänvisning bör däremot inte leda till att övriga principer i dessa riktlinjer åsidosätts.

text: 46. Alternativa nyckeltal bör åtföljas av jämförelsetal för motsvarande tidigare perioder. Efterlevnad genom hänvisning bör inte tolkas som att det är tillåtet att ersätta dessa jämförelsetal med hänvisningar.

text: 47. Hänvisningarna bör leda användarna till den information som krävs enligt dessa riktlinjer, såsom direkta hyperlänkar in till de handlingar där informationen kan hämtas. Denna hänvisning bör vara tillräckligt exakt, exempelvis med uppgift om specifik sida, avsnitt eller kapitel i de handlingar där informationen kan läsas.

text: 48. I dessa riktlinjer innebär snabb och lätt åtkomst till handlingarna att investerare inte ska behöva registrera sig på webbplatser, betala avgifter för att få tillgång till sådan information eller söka efter dessa handlingar via en sökfunktion eller flera länkar i rad. 10


text: KATEGORI AV (ICKE-UTTÖMMANDE) FÖRTECKNING ÖVER EXEMPEL INSTRUMENT

text: SOM OMFATTAR

text: SOM INNEHÅLLER EN

text: STRUKTUR SOM GÖR

text: DET SVÅRT FÖR

text: I vissa fall har särskilda ”typer” av skuldinstrument identifierats, i andra fall har en särskild beskrivning tillhandahållits. I vissa fall kan ett finansiellt instrument höra hemma i mer än en kategori.

text: INSÄTTNINGAR SOM

text: DET SVÅRT FÖR

text: KUNDEN ATT FÖRSTÅ

text: KOSTNADEN FÖR ATT

text: AVSLUTA I FÖRTID

title: Guidelines on complex debt instruments and structured deposits

text: Riktlinjer

text: Riktlinjer om komplexa skuldinstrument och strukturerade insättningar

text: 04/02/2016 |

text: SV

text: I. Tillämpningsområde

text: Vem?

text: 1. Dessa riktlinjer gäller följande parter:

text: a. Behöriga myndigheter och

text: b. företag.

text: Vad?

text: 2. Dessa riktlinjer gäller med stöd av

text: artikel 25.4 i direktiv 2014/65/EU

text: (MiFID II-direktivet).

text: När?

text: 3. Dessa riktlinjer gäller från den 3 januari 2017.

text: II. Hänvisningar, förkortningar och definitioner

text: Hänvisningar till lagstiftning

text: AIFMD-direktivet

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011

text: om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiv

text: och

text: och förordningarna

text: (EG) nr 1060/2009

text: och

text: (EU) 1095/2010

text: Esma-förordningen

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/77/EG

text: MiFID-direktivet

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004

text: om marknader för finansiella instrument och om ändring av

text: rådets direktiv 85/611/EEG

text: och

text: och

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG

text: samt upphävande av

text: rådets direktiv 93/22/EEG

text: MiFID II-direktivet

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014

text: om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv

text: och av direktiv

text: (omarbetning).

text: Förkortningar

text: AIF-förvaltare Förvaltare av alternativa investeringsfonder – Behörig myndighet – Samrådsdokument Kommissionen Europeiska kommissionen EU Europeiska unionen Esma Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten MiFID-direktivet Direktivet om marknader för finansiella instrument

text: Definitioner

text: 4. Om inte annat anges har de termer som används i MiFID II-direktivet samma innebörd i dessa riktlinjer. Dessutom gäller följande definitioner: Företag Värdepappersföretag (enligt definitionen i

text: artikel 4.1

text: .1 i MiFID II-direktivet), kreditinstitut (enligt definitionen i

text: artikel 4.1

text: .27 i MiFID II-direktivet) när de tillhandahåller investeringstjänster och extern AIF-förvaltare när de tillhandahåller sidotjänster (i den mening som avses i artikel 6.4 a–b i AIFMDdirektivet) Skuldinstrument Obligationer, andra former av skuldförbindelser i värdepappersform och penningmarknadsinstrument.

text: III. Syfte

text: 5. Syftet med dessa riktlinjer är att närmare ange kriterierna för bedömning av i) skuldinstrument som innehåller en struktur som gör det svårt för kunden att förstå den därmed förbundna risken och ii) strukturerade insättningar som innehåller en struktur som gör det svårt för kunden att förstå risken avseende avkastning eller kostnaden för att avsluta en produkt i förtid.

text: 6. Genom dessa riktlinjer förtydligas dessutom begreppet ”inbäddat derivat” i syfte att ge en övergripande ram för tillämpningen av artikel 25.4 a i MiFID II-direktivet vad gäller skuldinstrument.

text: 7. Enligt Esmas förväntningar kommer dessa riktlinjer att stärka skyddet av investeraren och främja konvergens i fråga om klassificeringen av ”komplexa” och ”icke-komplexa” 4

text: finansiella instrument eller strukturerade insättningar i samband med passandebedömning/exekveringsverksamhet i enlighet med artikel 25.3 och 25.4 i MiFID II-direktivet.

text: IV. Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: Riktlinjernas status

text: 8. Detta dokument innehåller riktlinjer som utfärdats enligt artikel 16 i Esma-förordningen. Enligt artikel 16.3 i Esma-förordningen ska behöriga myndigheter och finansmarknadsaktörer med alla tillgängliga medel söka följa riktlinjerna.

text: 9. De behöriga myndigheter som omfattas av riktlinjerna ska följa dem genom att införliva dem i sin tillsynspraxis, även när specifika riktlinjer i dokumentet i första hand avser finansmarknadsaktörer.

text: Rapporteringskrav

text: 10. Inom två månader efter det att Esma offentliggjort riktlinjerna ska de behöriga myndigheter som omfattas av dem anmäla till Esma på adressen complexproducts1787@esma.europa.eu att de följer eller tänker följa riktlinjerna, alternativt ange skälen till varför de inte följer eller inte avser att följa riktlinjerna. Om inget svar inkommit inom denna tidsfrist anses de behöriga myndigheterna inte uppfylla riktlinjerna. På Esmas webbplats finns en mall för dessa anmälningar.

text: 11. Företag som omfattas av riktlinjerna är inte skyldiga att rapportera huruvida de följer dem.

text: V. Riktlinjer

text: V.I Skuldinstrument som omfattar derivat

text: 12. Vid tillämpningen av

text: artikel 25.4 a

text: ii och iii i MiFID-direktivet avses med ett inbäddat derivat en del av ett skuldinstrument som innebär att en del av eller alla de kassaflöden som skuldinstrumentet annars skulle ha genererat ändras i enlighet med en eller flera fastställda variabler.

text: V.II Skuldinstrument som innehåller en struktur som gör det svårt för kunden att förstå risken

text: 13. Vid tillämpningen av

text: artikel 25.4 a

text: ii–iii i MiFID-direktivet ska skuldinstrument som innehåller en struktur som gör det svårt för kunden att förstå risken bland annat inbegripa något av följande:

text: a) Skuldinstrument vilkas avkastning beror på resultatet för en fastställd tillgångsgrupp. Denna kategori inbegriper skuldinstrument vilkas avkastning eller

text: resultat beror på antingen de fasta eller löpande fordringar som genereras av tillgångarna i den underliggande gruppen.

text: b) Skuldinstrument vilkas avkastning är underordnad återbetalningen av skuld som innehas av andra. Denna kategori inbegriper skuldinstrument som är uppbyggda på ett sådant sätt att överordnade skuldinnehavare, i händelse av emittentens fallissemang, har förhandstillträde till emittentens tillgångar gentemot underordnade skuldinnehavare.

text: c) Skuldinstrument i samband med vilka emittenten efter eget gottfinnande kan ändra instrumentets kassaflöden. Denna kategori inbegriper skuldinstrument som är uppbyggda på ett sådant sätt att den förväntade intäktsströmmen eller återbetalningen av kapital är beroende av variabler som fastställts av emittenten enligt dennes gottfinnande.

text: d) Skuldinstrument som saknar angiven inlösen eller förfallodag. Denna kategori inbegriper skuldinstrument som är uppbyggda på ett sådant sätt att det saknas en närmare angiven förfallodag, varvid det i typfallet inte heller förekommer någon återbetalning av det kapitalbelopp som investerats.

text: e) Skuldinstrument med ett ovanligt eller obekant underlag. Denna kategori inbegriper skuldinstrument som är uppbyggda på ett sådant sätt att den förväntade intäktsströmmen eller återbetalningen av kapital är beroende av variabler som är ovanliga eller obekanta för den genomsnittliga ickeprofessionella investeraren.

text: f) Skuldinstrument med komplexa mekanismer för att fastställa eller beräkna avkastningen. Denna kategori inbegriper skuldinstrument som är uppbyggda på ett sådant sätt att den förväntade intäktsströmmen kan variera ofta och/eller påtagligt vid olika tidpunkter under instrumentets varaktighet, antingen för att vissa förhandsbestämda tröskelvillkor uppfylls eller för att vissa tidpunkter har uppnåtts.

text: g) Skuldinstrument som är uppbyggda på ett sådant sätt att kapitalbeloppet eventuellt inte kan återbetalas fullt ut. Denna kategori inbegriper skuldinstrument som är uppbyggda enligt eller är föremål för en mekanism som, under vissa omständigheter, utlöser partiell (eller ingen) återbetalning av kapitalet.

text: h) Skuldinstrument som emitterats av företag för särskilt ändamål (SPV) under omständigheter där skuldinstrumentets namn eller företaget för särskilt ändamåls officiella namn kan vara vilseledande för investerarna vad gäller emittentens eller borgensmannens identitet.

text: i) Skuldinstrument med komplexa garantimekanismer. Denna kategori inbegriper skuldinstrument som garanteras av en tredjepart och som är uppbyggda på ett

text: sådant sätt att det blir komplicerat för investeraren att korrekt bedöma hur garantimekanismen påverkar investeringens riskexponering.

text: j) Skuldinstrument med hävstångsinslag. Denna kategori inbegriper skuldinstrument som är uppbyggda på ett sådant sätt att investerarens avkastning eller förlust kan äga rum vid multipler av den ursprungliga investeringen.

text: V.III Strukturerade insättningar som innehåller en struktur som gör det svårt för kunden att förstå risken avseende avkastning

text: 14. Vid tillämpningen av

text: artikel 25.4 a

text: v i MiFID II-direktivet föreligger det en struktur som gör det svårt för kunden att förstå risken avseende avkastning när

text: a) mer än en variabel påverkar den avkastning som erhålls, eller

text: b) förhållandet mellan avkastningen och den relevanta variabeln eller mekanismen för att fastställa eller beräkna avkastningen är komplext, eller

text: c) den variabel som ingår i beräkningen av avkastningen är ovanlig eller obekant för den genomsnittliga icke-professionella investeraren, eller

text: d) kreditinstitutet enligt kontraktet ensidigt ges rätt att avsluta avtalet före förfallodagen.

text: V.IV Strukturerade insättningar som innehåller en struktur som gör det svårt för kunden att förstå kostnaden för att avsluta i förtid

text: 15. Vid tillämpningen av

text: artikel 25.4 a

text: v i MiFID II-direktivet föreligger det en struktur som gör det svårt för kunden att förstå kostnaden för att avsluta en produkt i förtid när kostnaden för att avsluta

text: a) varken utgörs av ett fastställt belopp,

text: b) ett belopp som fastställts för varje månad (eller del av månad) som återstår till dess att avtalet enligt överenskommelse löper ut,

text: c) eller en fastställd procentandel av det belopp som satts in.

text: V.V Exempel

text: 16. Tabellen i avsnitt VI innehåller en icke-uttömmande förteckning över exempel på skuldinstrument som omfattar derivat eller som innehåller en struktur som gör det svårt för kunden att förstå den därmed förbundna risken och strukturerade insättningar med en komplex struktur vid tillämpningen av

text: artikel 25.4 a

text: ii, iii och v i MiFID II-direktivet.

text: VI. Tabell – Icke-uttömmande förteckning över exempel

text: Icke-uttömmande förteckning över exempel på skuldinstrument som omfattar derivat eller som innehåller en struktur som gör det svårt för kunden att förstå den därmed förbundna risken och strukturerade insättningar med en komplex struktur vid tillämpningen av

text: artikel 25.4 a

text: ii, iii och v i MiFID II-direktivet

text: a) Konvertibla och utbytbara obligationer.

text: b) Indexerade obligationer och turbocertifikat.

text: c) Villkorade konvertibla obligationer.

text: d) Uppsägningsbara obligationer eller obligationer med

text: möjlighet att vid uppvisande begära förtida inlösen.

text: e) Kreditlänkade obligationer.

text: f) Teckningsoptioner

text: a) Skuldinstrument vilkas avkastning beror på resultatet för en fastställd tillgångsgrupp. Exempel:

text: Värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet och tillgångsbaserade certifikat, värdepapper

text: med privata hypotekslån som säkerhet (RMBS),

text: värdepapper med lån på kommersiella fastigheter som

text: säkerhet (CMBS), skuldobligationer mot säkerhet (CDO)

text: KUNDEN ATT FÖRSTÅ b) Skuldinstrument vilkas avkastning är underkastad RISKEN återbetalningen av skuld som innehas av andra. Exempel:

text: - Efterställda skuldinstrument.

text: - Certifikat (enligt definitionen i

text: artikel 2.1

text: .27 i MiFIRdirektivet).

text: c) Skuldinstrument i samband med vilka emittenten efter eget gottfinnande kan ändra instrumentens kassaflöden.

text: d) Skuldinstrument som saknar närmare angiven inlösen eller förfallodag. Exempel:

text: - Eviga obligationer.

text: e) Skuldinstrument med ett ovanligt eller obekant underlag. Exempel:

text: - Skuldinstrument som hänvisar till underlag såsom ickeoffentliga referensvärden, syntetiska index, nischmarknader, i hög grad tekniska mått (inbegripet prisvolatilitet och kombinationer av variabler).

text: - Katastrofobligationer.

text: f) Skuldinstrument med komplexa mekanismer för att fastställa eller beräkna avkastningen. Exempel:

text: - Skuldinstrument som är uppbyggda på så sätt att den förväntade intäktsströmmen kan variera ofta och/eller påtagligt vid olika tidpunkter under instrumentets varaktighet, antingen för att vissa förhandsbestämda tröskelvillkor uppfylls eller för att vissa tidpunkter har uppnåtts.

text: g) Skuldinstrument som är uppbyggda på så sätt att kapitalbeloppet eventuellt inte kan återbetalas fullt ut:

text: - Skuldinstrument som kan bli föremål för skuldnedskrivning (bail-in).

text: i) Skuldinstrument med komplexa garantimekanismer. Exempel:

text: - Skuldinstrument med en garantimekanism där utlösen av garantin är avhängig ett eller flera villkor utöver

text: emittentens fallissemang.

text: - Skuldinstrument med en garantimekanism där garantinivån eller den faktiska utlösen av garantin är föremål för begränsningar.

text: j) Skuldinstrument med hävstångsinslag

text: Strukturerade insättningar i fall då

text: a) mer än en variabel påverkar den avkastning som erhålls. Exempel:

text: - Strukturerade insättningar där en korg av instrument eller tillgångar måste överträffa ett visst referensvärde för att avkastning ska betalas ut.

text: - Strukturerade insättningar i samband med vilka avkastningen fastställs utifrån en kombination av två eller fler index.

text: beräkna avkastningen är komplext. Exempel:

text: INNEHÅLLER EN - Strukturerade insättningar som är uppbyggda på så sätt STRUKTUR SOM GÖR att den mekanism enligt vilken prisnivån för ett index DET SVÅRT FÖR återspeglas i avkastningen inbegriper olika KUNDEN ATT FÖRSTÅ marknadsdatapunkter (dvs. ett eller flera tröskelvärden RISKEN AVSEENDE måste uppnås) eller flera indexmått vid olika datum.

text: - Strukturerade insättningar som är uppbyggda på så sätt att kapitalvinsten eller räntekostnaden trappas upp eller ned under vissa specifika omständigheter.

text: - Strukturerade insättningar som är uppbyggda på så sätt att den förväntade intäktsströmmen kan variera ofta och/eller påtagligt vid olika tidpunkter under instrumentets löptid.

text: c) Den variabel som ingår i beräkningen av avkastningen är obekant eller ovanlig för den genomsnittliga ickeprofessionella investeraren. Exempel:

text: - Strukturerade insättningar i samband med vilka avkastningen är kopplad till en nischmarknad, ett internt index eller ett annat icke-offentligt referensvärde eller ett

text: i hög grad tekniskt mått såsom en tillgångs prisvolatilitet.

text: d) Kreditinstituten enligt kontraktet ensidigt ges rätt att avsluta avtalet före förfallodagen.

text: Strukturerade insättningar i fall då

text: a) avgiften för att avsluta inte uppgår till ett fastställt belopp. Exempel:

text: INSÄTTNINGAR SOM - Strukturerade insättningar där avgiften för att avsluta INNEHÅLLER EN varierar eller uppgår till ett ”tak” (dvs. en avgift på upp till STRUKTUR SOM GÖR 300 euro tas ut vid avslutande i förtid).

text: - Strukturerade insättningar där det hänvisas till en

text: varierande faktor såsom en ränta för beräkning av

text: avgiften för att avsluta.

text: b) Avgiften för att avsluta inte uppgår till ett belopp som fastställts för varje månad som återstår till dess att avtalet enligt överenskommelse löper ut. Exempel:

text: - Strukturerade insättningar där avgiften för att avsluta varierar eller uppgår till ett tak per månad som återstår till dess att avtalet enligt överenskommelse löper ut (dvs. en avgift på upp till 50 euro tas ut vid avslutande i förtid).

text: c) Avgiften för att avsluta inte uppgår till en procentandel av det belopp som ursprungligen investerades. Exempel:

text: - Strukturerade insättningar där avgiften för att avsluta är minst lika stor som den upplupna avkastningen vid tiden för det förtida avslutandet.