text: Lagen (2010:751) om betaltjänster.

text: Rådets beslut

text: av den 29 juni 1998 om nationella myndigheters samråd med Europeiska centralbanken rörande förslag till rättsregler (EGT L 189, 3.7.1998, s. 42, ELI: http://data.europa.eu/eli/dec/1998/415/oj).

text: Se s. 1 i propositionen.

text: Se avsnitt 4.2 i propositionen.

text: Se avsnitt 4.2.1 i propositionen.

text: Finns på Riksbankens webbplats www.riksbank.se.

text: Se avsnitt 1.3 i Riksbankens Betalningsrapport 2025, finns på Riksbankens webbplats www.riksbank.se.

text: Se avsnitt 4.2.2 i propositionen.

text: Se avsnitt 5 i propositionen.

text: Se avsnitt 5 i propositionen.

text: Prisbasbeloppet är ett belopp som fastställs årligen av Statistiska centralbyrån (SCB) som speglar prisutvecklingen (inflationen) i samhället och används för att beräkna olika skatter, subventioner och avgifter. Statistiska centralbyråns webbplats www.scb.se.

text: Baserat på eurons referenskurs mot svenska kronor den 7 april 2026 motsvarar 5 920 svenska kronor 538,67 euro. Eurons referenskurs mot svenska kronor, publicerad av ECB, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se 1 § i utkastet till lag och avsnitt 2.1 i propositionen.

text: Se avsnitt 11.1 i propositionen.

text: Se avsnitt 11.1 i propositionen.

text: Se avsnitt 5 i propositionen.

text: Se avsnitt 2 i utkastet till lag.

text: Se avsnitt 11.1 i propositionen.

text: Se avsnitt 5 i propositionen.

text: Se 3 § i utkastet till lag och avsnitt 2.1 i propositionen.

text: Se avsnitt 5 och avsnitt 11.1 i propositionen.

text: Se 9 kap. 1 § i förslaget till lagändringar och avsnitt 2.2 i propositionen.

text: Se avsnitt 6.1 i propositionen.

text: Se avsnitt 11.2 i propositionen.

text: Baserat på eurons referenskurs mot svenska kronor den 7 april 2026 motsvarar 70 miljarder svenska kronor 6,369 miljarder euro. Eurons referenskurs mot svenska kronor, publicerad av ECB, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se 9 kap. 1a § i förslaget till lagändringar och avsnitt 2.2 i propositionen.

text: Se avsnitt 6.2 i propositionen.

text: Se 9 kap. 2, 4 och 5 §§ i lagen om betaltjänster.

text: Se avsnitt 2.1 och avsnitt 2.2 i propositionen.

text: Se t.ex. punkt 2.4 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 9.2.1 i yttrande

text: , punkt 2.3 i yttrande

text: , punkt 7.2.1 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 1.8 i Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 13 oktober 2023 om ett förslag till förordning om eurosedlars och euromynts ställning som lagliga betalningsmedel (EUT C, C/2023/1355, 1.12.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2023/1355/oj), punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 2.5 i yttrande

text: , punkt 2.2 i yttrande

text: , punkt 2.2 i yttrande

text: och punkt 2.2 i yttrande

text: . Alla ECB:s yttranden publiceras i EUR-Lex.

text: Se punkt 2.1 i yttrande

text: , yttrande 2.1 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: och punkt 2.1 i yttrande

text: Se t.ex. punkt 2.4 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 9.2.1 i yttrande

text: , punkt 2.3 i yttrande

text: , punkt 7.2.1 i yttrande

text: , punkt 2.3 i

text: , punkt 2.1 i

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 1.7 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 2.4 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 2.5 i yttrande

text: samt punkt 2.2 i yttrande

text: Se t.ex. punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 9.2.1 i yttrande

text: , punkt 2.3 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 2.4 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 2.5 i yttrande

text: och punkt 2.2 i yttrande

text: Se punkt 2.2 i yttrande

text: , punkt 2.1 i yttrande

text: , punkt 2.4 i yttrande

text: , punkt 2.5 i yttrande

text: samt punkt 2.2 i yttrande

text: Se t.ex. punkt 2.2 i yttrande

text: , punkt 2.2 i yttrande

text: , punkt 2.2 i yttrande

text: , punkt 2.5 i yttrande

text: , punkt 2.5 i yttrande

text: , punkt 2.2 i yttrande

text: och punkt 2.3 i yttrande

text: Se punkt 2.2 i yttrande

text: Se punkt 2.3 i yttrande

text: , punkt 2.2 i yttrande

text: , punkt 3.3 i yttrande

text: , punkt 2.3 i yttrande

text: , punkt 2.3 i yttrande

text: , punkt 2.3 i yttrande

text: , punkt 2.4 i yttrande

text: , punkt 3.2 i yttrande

text: och punkt 2.6 i yttrande

text: Se punkt 1.2 i yttrande

text: , punkterna 2.3 och 2.7 i yttrande

text: samt punkt 2.1 i yttrande

text: Se punkt 2.5 i yttrande

text: Se punkt 2.4 i yttrande

text: och punkt 2.7 i yttrande

text: Se punkt 2.8 i yttrande

text: . 42 4 kap. 12 § i lagen (2022:1568) om Sveriges riksbank. 43 Se avsnitt 10.4 i prop. 2021/22:41 En ny riksbankslag. 44 Se artikel 131 i fördraget.

text: Se punkt 3.4 i yttrande

text: . 46

text: Artikel 128.1

text: första och tredje meningen i fördraget och

text: artikel 16

text: första och tredje meningen i ECBS-stadgan. 47

text: Artikel 11 i rådets förordning (EG) nr 974/98 av den 3 maj 1998

text: om införande av euron (EGT L 139, 11.5.1998, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/1998/974/oj). 48 Kommissionens rekommendation (

text: ) av den 22 mars 2010 om omfattningen och effekterna av eurosedlars och euromynts ställning som lagliga betalningsmedel (EUT L 83, 30.3.2010, s. 70, ELI: http://data.europa.eu/eli/reco/2010/191/oj). 49 Se domstolens dom av den 26 januari 2021, Hessischer Rundfunk, målen

text: och

text: , ECLI:EU:C:2021:63, punkterna 46–49.

text: och

text: , ECLI:EU:C:2021:63, punkterna 55–56 och 67–70. 51 Se domstolens dom av den 26 januari 2021, Hessischer Rundfunk, målen

text: och

text: , ECLI:EU:C:2021:63, punkt 78. 52 Se punkt 4 i Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 16 februari 2022 om ett förslag till ett direktiv och en förordning om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism (EUT C 210, 25.5.2022, s. 15). 53 Se punkt 2.7 i yttrande

text: . 54 Se domstolens dom av den 26 januari 2021, Hessischer Rundfunk, målen

text: och

text: , ECLI:EU:C:2021:63, punkt 45.

text: och

text: , ECLI:EU:C:2021:63, punkterna 50–52. 56 COM(2023) 364 final. 57 Se avsnitt 3, sidan 4 i motiveringen till förslaget till förordning om eurokontanters ställning som lagliga betalningsmedel samt princip 6 i Eltegs slutrapport av den 6 juli 2022, finns på EU-kommissionens webbplats www.ec.europa.eu. Se även yttrande

text: . 58 Se punkt 3.5.1 i yttrande

text: Se punkt 3.4.5 i yttrande

text: . 60 Se punkt 3.5.8 i yttrande

publisher: Europeiska centralbanken

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 16 april 2026 om skyldigheten att acceptera kontantbetalningar och kreditinstituts skyldigheter att tillhandahålla kontanttjänster (CON/2026/14)

serie: con

text: EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE av den 16 april 2026 om skyldigheten att acceptera kontantbetalningar och kreditinstituts skyldigheter att tillhandahålla kontanttjänster (

text: ) Inledning och rättslig grund

type: rubrik

text: Den 12 mars 2026 överlämnade den svenska regeringen en proposition (nedan kallad propositionen) till riksdagen om åtgärder för att stärka kontanternas funktionssätt, som omfattar ett förslag till lag om skyldighet för livsmedelsbutiker och apotek att ta emot kontant betalning (nedan kallat utkastet till lag) samt ett förslag till lag om ändring i lagen om betaltjänster (nedan kallat förslaget till lagändringar, tillsammans med utkastet till lag, kallade lagförslagen). Europeiska centralbanken (ECB) har beslutat att avge ett yttrande på eget initiativ över lagförslagen. ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 2.1 andra strecksatsen i

text: rådets beslut 98/415/EG

text: , eftersom lagförslagen innehåller bestämmelser som berör betalningsmedel. I enlighet med

text: artikel 17.5

text: första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

type: stycke

text: 1. Lagförslagens syfte

text: 1.1 Det övergripande syftet med lagförslagen är att säkerställa kontanters funktionalitet som betalningsmedel. Som påpekas i propositionen måste det för att kontanter ska vara ett fungerade betalningsmedel vara möjligt att betala med kontanter, framför allt för de varor och tjänster som är av den mest grundläggande behovsnaturen . 1.2 Kontanternas roll i det svenska samhället 1.2.1 Enligt propositionen minskar kontantanvändningen snabbt i Sverige till följd av bl.a. nya, enklare och billigare tjänster för kortbetalningar samt en kraftig ökning av omedelbara betalningar, inte minst i form av tjänsten Swish. I juni 2023 utgjorde kontanter knappt 0,9 procent av de pengar som cirkulerar i ekonomin mätt som andel av bruttonationalprodukten (BNP), vilket kan jämföras med 1,16 procent 2020 och 2,74 procent 2010. Svenska folkets betalningsvanor 2023 medför att de allra flesta betalningarna i Sverige, mätt som antalet transaktioner, sker med kort, följt av Swish. Kontanta

text: betalningar mellan privatpersoner har till stor del ersatts av Swish. I dag görs ca vart tionde köp i butik med kontanter, vilket kan jämföras med vart fjärde köp 2010 . 1.2.2 Trots att användningen av kontanter minskar, noterar man i propositionen att flera undersökningar visar att det är en majoritet av Sveriges befolkning som vill ha kvar kontanter. I Bankomat AB:s undersökning om allmänhetens inställning till kontanter, genomförd under våren 2024, svarade 83 procent att de vill ha kvar kontanter som möjligt betalningsmedel även i framtiden medan 11 procent ville se ett helt kontantfritt samhälle. Det fanns inga större skillnader mellan mäns och kvinnors inställning, men äldre var mer angelägna om att ha kvar kontanter medan yngre var mer positiva till ett kontantlöst samhälle, även om en majoritet i alla åldersgrupper ville ha kvar kontanter. Enligt Riksbankens undersökning Svenska folkets betalningsvanor från 2023 är 44 procent negativa eller mycket negativa till att användningen av kontanter minskar alltmer i Sverige. På frågan om de svarande skulle klara sig utan kontanter i samhället såsom samhället ser ut idag uppgav 31 procent att de inte skulle klara sig utan kontanter . 1.2.3 Enligt propositionen skiljer sig möjligheten att betala med kontanter åt mellan olika verksamheter och olika delar av landet. Enligt Riksbankens Betalningsrapport 2025 , är det 71 procent av företagen inom detaljhandeln samt restauranger och frisörer som accepterar kontanter. Det är betydligt fler företag som säljer dagligvaror som tar emot kontanter än de som säljer sällanköpsvaror. Enligt Svensk Handels undersökning från 2024 accepterar 91 procent av detaljhandeln kontant betalning, dvs. 20 procentenheter högre än i Riksbankens undersökning . Av undersökningen framgår också att 97 procent av dagligvaruhandeln accepterar kontant betalning. Den viktigaste faktorn för att företagen ska acceptera kontanter är att kunderna efterfrågar det, enligt Riksbankens Betalningsrapport 2025. Ytterligare skäl som många företag anser som viktiga är att de vill inkludera vissa kunder samt vara förberedda för kris och krig. Av de företag som inte accepterar kontanter har drygt 40 procent slutat ta emot kontanter de senaste fem åren medan 40 procent uppger att de aldrig tagit emot kontanter. Det främsta skälet till att sluta ta emot kontanter är säkerhetsrisken, följt av tidsåtgången för att hantera kontanter och slutligen svårigheter att sätta in dagskassan . 1.2.4 Enligt propositionen beror kontanternas särställning inte bara på att det är ett lagligt betalningsmedel som tillhandahålls av staten vars värde staten också ytterst garanterar, utan även på att kontanter till sin fysiska form besitter vissa egenskaper som få andra betalningsmedel har. Kontanter är ett mer lättillgängligt betalningsmedel för personer som av olika skäl inte kan använda digitala betalningsmedel. Kontanter kan också vara ett användbart betalningsmedel i situationer där den enskilde behöver stöd för att handla och inte själv hanterar betalningen. Kontanter har även en funktion i beredskapshänseende som ett av flera betalningsmedel. För att kontanters funktion ska kunna garanteras i händelse av störningar är det en förutsättning att det finns strukturer som kan

text: upprätthållas under normala förhållanden, så att kontanter kan vara en av flera betalningsmöjligheter under höjd beredskap eller fredstida krissituationer . 1.2.5 Trots kreditinstitutens skyldighet att tillhandahålla kontanttjänster, som trädde i kraft den 1 januari 2021, har kontantanvändningen fortsatt att minska. Om tillgången till kontanter fortsätter att minska kan kontanter på sikt riskera att sakna reell betydelse som betalningsmedel. Därmed finns risk för att den av riksdagen och regeringen fastställda målsättningen att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser inte kommer att kunna säkerställas i framtiden. En sådan utveckling skulle innebära allvarliga problem för samhället i stort som inte bara har att göra med utanförskap och bristande integritet för delar av befolkningen utan också med säkerhet, beredskap och effektivitet på betalningsmarknaden. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är viktigt att slå vakt om kontanters funktionalitet som betalningsmedel . 1.3 Skyldighet för livsmedelsbutiker och apotek att ta emot kontant betalning 1.3.1 Av utkastet till lag framgår att livsmedelsbutiker och apotek ska vara skyldiga att ta emot kontanter som betalning för försäljning av varor och tjänster på fysiska försäljningsställen som har bemannad kassa. Vidare betraktas sedlar och mynt som kontanter och skyldigheten gäller betalningar upp till 0,1 11 12 av ”prisbasbeloppet” , vilket år 2026 motsvarar 5 920 svenska kronor (ca 538 euro ), och inte fler än 25 mynt . Som påpekas i propositionen är utkastet till lag självreglerande till sin natur eftersom det inte finns någon tillsynsmyndighet, och det är de aktörer som omfattas av skyldigheten att ta emot kontanta betalningar som bestämmer hur reglerna ska efterlevas. Utkastet till lag gäller inte rättsförhållandet mellan den aktör som omfattas av skyldigheten och aktörens kunder, dvs. lagen är inte en civilrättslig reglering som ger en enskild kund rätt att betala med kontanter, utan det är en skyldighet för butiken i förhållande till sina kunder, med vissa begränsningar och undantag, att ta emot kontanter vid betalning . På de försäljningsställen där skyldigheten gäller ska kontanter accepteras vid köp av alla varor eller tjänster som säljs i apoteket eller i livsmedelsbutiken, dvs. inte endast livsmedel respektive läkemedel . Vissa remissinstanser väcker frågor om risken för penningtvätt. Regeringen konstaterar emellertid att syftet med en skyldighet att ta emot kontant betalning är att säkerställa att de mest grundläggande varorna och tjänsterna ska kunna betalas kontant. Det finns därför inte behov av att göra större kontantbetalningar. Regeringen anser därför att det bör införas en beloppsgräns som minskar risken för att skyldigheten leder till en betydande ökning av dagskassorna i förhållande till nuvarande nivå som dels kan vara attraktivt mål för kriminella aktörer, dels innebära betydande kostnadsökningar för kontanthanteringen. Beloppsgränsen minskar risken för penningtvätt.

text: Livsmedelsbutiker och apotek har alltså fortsatt möjlighet men ingen skyldighet att ta emot större kontanta betalningar . 1.3.2 Skyldigheten att ta emot kontanta betalningar gäller inte om det finns risk för att den innebär att a) säkerheten inte kan upprätthållas på försäljningsstället, eller b) den fortsatta driften av försäljningsstället äventyras på grund av kostnaderna för kontanthanteringen . När det gäller begränsningen i led a) ovan innebär detta att skyldigheten endast gäller livsmedelsbutiker och apotek där personalens säkerhet kan upprätthållas på ett rimligt sätt. Som framgår av propositionen behöver en butik eller ett apotek därför inte ta emot kontant betalning på kvällstid eller under natten, om butiken eller apoteket har sådana öppettider, och det under dessa öppettider inte går att upprätthålla säkerheten för personalen. På platser där risken för butiken eller apoteket att utsättas för rån eller annan brottslighet är hög även dagtid gäller skyldigheten inte under någon del av dygnet . När det gäller begränsningen i led b) ovan innebär detta att skyldigheten inte gäller om kostnaden för kontanthanteringen är så hög att det finns en risk för att livsmedelsbutiker och apotek kan komma att stänga, vilket i så fall medför försämrad service . 1.3.3 Livsmedelsbutiker och apotek kan dessutom neka att ta emot kontant betalning vid en enskild försäljning om det finns skäl för det . Som påpekas i propositionen kan detta vara fallet t.ex. om tillfälliga omständigheter gör det omöjligt att ta emot kontant betalning vid enskilda försäljningar. Detta kan t.ex. vara fallet om kassan är full och försäljningsstället inte kan ta emot fler sedlar eller mynt eller om en kund gör upprepade köp under en begränsad tid på ett sätt som inte är förenligt med syftet med skyldigheten. Livsmedelsbutiker och apotek kan dock inte neka att ta emot kontant betalning på ett godtyckligt sätt . 1.4 Kreditinstituts skyldighet att tillhandahålla kontanttjänster 1.4.1 Enligt förslaget till lagändringar ska kreditinstitut och filialer till utländska kreditinstitut som till konsumenter tillhandahåller betalkonton med grundläggande funktioner och tjänster som gör det möjligt att ta ut kontanter från dessa konton (platser för kontantuttag) i betryggande utsträckning också tillhandahålla tjänster som gör det möjligt att sätta in kontanter på dessa konton (kontantinsättningspunkter) . Som framgår av propositionen är kreditinstituten idag skyldiga att tillhandahålla platser för insättning av kontanter till företag men inte till konsumenter. Tjänsterna för företag är till viss del även tillgängliga för konsumenter och t.ex. insättningsautomater nyttjas till stor del av konsumenter. I takt med att färre bankkontor hanterar kontanter har insättningsautomaterna blivit viktigare för konsumenters möjligheter att sätta in kontanter. Sedan skyldigheten att tillhandahålla kontanttjänster infördes 2021 har en lägre andel av befolkningen längre än 25 kilometer till närmaste plats för både uttag och insättning, men samtidigt så har antalet platser minskat. Mot den angivna bakgrunden anser regeringen att det bör införas en skyldighet för kreditinstitut att tillhandahålla även platser för kontantinsättningar för konsumenter. Syftet med detta förslag är att säkerställa en

text: miniminivå för konsumenters tillgång till kontanttjänster i hela landet, oavsett efterfrågan. Det är också i linje med EU:s mål att samtliga konsumenter i en medlemsstat ska ha tillgång till sådana tjänster utan att tvingas resa långt från sina hem för att nå dem. Samma geografiska fördelning som gäller för tillhandahållande av platser för dagskasseinsättningar för företag bör gälla för platser för kontantinsättningar för konsumenter, dvs. att högst 1,22 procent av befolkningen ska ha längre än 25 kilometer till närmaste plats för kontantinsättning . I praktiken kommer platser för kontantinsättningar att sammanfalla med platser för dagskasseinsättningar för företag. Den funktionella innebörden av skyldigheten är därför – liksom för platser för dagskasseinsättningar – att platser för kontantinsättningar för konsumenter ska vara tillgängliga, dvs. ha rimliga öppettider och avgifter och vara användarvänliga, t.ex. för personer med funktionsvariationer. Detta innebär inte att instituten och filialerna måste tillhandahålla platser för kontantinsättningar för konsumenter i egen regi utan detta kan i stället ske genom andra företag som tillhandahåller platser för kontanttjänster. Detta innebär att en plats för kontanttjänster som är tillgänglig för flera instituts och filialers kunder kan medföra att skyldigheten att tillhandahålla kontanttjänster avseende ett visst geografiskt område uppfylls för alla dessa kreditinstitut och filialer . 1.4.2 I förslaget till lagändringar föreskrivs att kreditinstitut och filialer till utländska kreditinstitut som hade mer än 70 miljarder kronor i inlåning från allmänheten (vilket motsvarar ca 6,4 miljarder euro ) den 1 juli närmast föregående år och som tillhandahåller betalkonton till företag ska tillhandahålla tjänster som gör det möjligt att sätta in kontanter på dessa konton (platser för dagskasseinsättningar) i tillräcklig utsträckning i hela landet och tillhandahålla företagen adekvata och lämpliga tjänster för att hantera förändringar och dagskassan . Som påpekas i propositionen kräver säkerställandet av kontanternas funktion som betalningsmedel tillgång till tjänster som möjliggör insättning av dagskassor. När en central del av infrastrukturen tillhandahålls endast av en aktör som enligt gällande regelverk saknar skyldighet att tillhandahålla dessa tjänster blir kontantkedjan sårbar. Om Loomis Sverige AB, som i stort sett är den enda nuvarande aktören, skulle upphöra med sin verksamhet på området finns det en risk att insättningar av dagskassor endast tillhandahålls via platser för dagskasseinsättningar (insättningsautomater) som har beloppsgränser (limiter) som begränsar insättningsmöjligheterna. Regeringen anser att kreditinstituten bör ta ett större ansvar för att erbjuda de tjänster för dagskasseinsättning som krävs för upprätthållandet av en fungerande infrastruktur för kontanter. Regeringen anser också att det är viktigt att kontantkedjan upprätthålls. Kreditinstitut bör därför tillhandahålla lämpliga och behovsanpassade tjänster för dagskasseinsättningar. Regeringen anser emellertid också att skyldigheten att tillhandahålla platser för dagskasseinsättningar bör kvarstå i syfte att fortsatt säkerställa en spridning av tjänsterna över hela landet. Den föreslagna ordningen innebär därmed en komplettering av den befintliga skyldigheten som tydliggör att kreditinstituten i högre utsträckning än i dag bör tillhandahålla de tjänster för dagskasseinsättningar som företag som tar emot kontanta betalningar har behov av i syfte att minska sårbarheten i infrastrukturen och möjliggöra en

text: fortsatt kontantacceptans. Det är också viktigt att institut understöder kontantcirkulationen i samhället, eftersom det bidrar till att upprätthålla förtroendet för instituten och det monetära systemet. Regeringen anser vidare att tillgång till tjänster för växelhantering är en grundförutsättning för att företag ska kunna hantera kontanta betalningar. Regeringen anser också att det är viktigt att slå vakt om kontanters funktionalitet som betalningsmedel, och detta förutsätter att det finns tillgång till tjänster som möjliggör för företag att ta emot kontant betalning, såsom tillgång till lämpliga och behovsanpassade tjänster för växelhantering. Regeringen anser därför att kreditinstitut bör tillhandahålla lämpliga och behovsanpassade tjänster för växelhantering. Förslaget till lagändringar bör ha karaktär av självreglering, vilket innebär att det är det enskilda kreditinstitutet som avgör hur skyldigheten ska uppfyllas. Flera remissinstanser påpekar att förslaget till lagändringar kan öka risken för penningtvätt och rån. Regeringen anser dock att förslaget till lagändringar är utformat på ett sådant sätt att de ger kreditinstituten utrymme att ta hänsyn till dessa risker när de fullgör sina skyldigheter . 1.4.3 Enligt förslaget till lagändringar ska möjligheten för regeringen eller den myndighet som regeringen utser att anta bestämmelser för tillämpningen av bestämmelserna i punkterna 1.4.1 och 1.4.2, utöver att inkludera högsta antal personer som får ha ett visst högsta vägavstånd i kilometer mellan sin registrerade adress och närmaste kontantuttagspunkt, även inkludera insättningsställen för kontanter och platser för dagskasseinsättningar. 1.4.4 För närvarande föreskriver lagen om betaltjänster att om ett kreditinstitut eller en filial till ett utländskt kreditinstitut inte fullgör sina skyldigheter enligt punkterna 1.4.1 och 1.4.2 ovan, ska Post- och telestyrelsen (PTS), som utövar tillsyn över kreditinstitut och filialer till utländska kreditinstitut avseende ovannämnda skyldigheter, föra över ärendet till Finansinspektionen. Finansinspektionen kan då kräva att kreditinstitutet vidtar korrigerande åtgärder inom en viss tid, och om kreditinstitutet inte uppfyller det aktuella kravet inom en sådan tidsperiod kan Finansinspektionen besluta att kreditinstitutet ska betala en straffavgift. Enligt förslaget till lagändringar ska detta nu även gälla kontantinsättningar och skyldigheten att tillhandahålla adekvata och lämpliga tjänster för att hantera förändringar och dagskassan . 1.5 Ikraftträdande Lagförslagen föreslås träda i kraft den 1 juli 2026 .

text: 2. Kontanta betalningars roll och betydelse i samhället

text: 2.1 ECB är mycket positiv till att det grundläggande syftet med lagförslagen är att säkerställa kontanters funktion som betalningsmedel. ECB är medveten om att elektroniska betalningsinstrument fortsätter att användas allt mer som betalningsmedel i Sverige samtidigt som kontantanvändningen fortsätter att minska. Även om elektroniska betalningsinstrument i allt högre grad används som betalningsmedel i ett antal medlemsstater, fortsätter kontanter att spela en viktig roll i samhället och används fortfarande i stor utsträckning av hela befolkningen. Som ECB tidigare har påpekat är kontanter säkra, allmänt accepterade, snabba och underlättar kontrollen över betalarens utgifter. För närvarande är kontanter

text: dessutom det enda betalningsinstrument som gör det möjligt för medborgarna att avveckla en

text: transaktion mellan två parter i centralbankspengar som också avvecklas omedelbart, samtidigt som

text: deras integritet säkerställs . Kontantbetalningar underlättar att hela befolkningen inkluderas i

text: ekonomin genom att göra det möjligt att avveckla alla typer av finansiella transaktioner på detta sätt,

text: och på så vis säkerställa valfrihet när det gäller betalningssätt för alla medborgare .

text: 2.2 ECB håller med om att möjligheten att betala med kontanter fortfarande är särskilt viktig för personer

text: som av olika legitima skäl föredrar fysiska pengar istället för andra betalningsinstrument eller som inte

text: har tillgång till banksystemet och elektroniska betalningsmedel. Dessa grupper omfattar inte bara äldre

text: utan även personer med funktionsnedsättning, invandrare, socialt utsatta personer, minderåriga och

text: andra med begränsad eller ingen tillgång till digitala betaltjänster . Kontanter kan dessutom spela en

text: viktig roll i händelse av en störning i betalningssystemet och kan stå emot cyberbrottslighet och

text: strömavbrott eftersom de garanterar att betalningstransaktioner kan ske mellan personer i sådana

text: situationer. Kontanter har också en viktig funktion som värdebevarare. Tillgången och tillgängligheten

text: till kontanter och dess reservfunktion vid störningar i elektroniska betalningssystem bidrar till

text: förtroendet för det finansiella systemet, vilket är viktigt för en väl fungerande penningpolitik .

text: 3. Kreditinstituts skyldighet att tillhandahålla kontanttjänster

text: 3.1 ECB har tidigare välkomnat införandet av kravet på vissa svenska kreditinstitut, samt vissa svenska

text: filialer till utländska kreditinstitut, att tillhandahålla kontanttjänster till konsumenter och företag i syfte

text: att underlätta en fortsatt användning av kontanter i Sverige genom att säkerställa en tillräcklig tillgång

text: till kontanttjänster i hela Sverige . Även om den officiella valutan i Sverige är svenska kronor, inte

text: euro, anser ECB att det är viktigt att alla medlemsstater, även medlemsstater utanför euroområdet,

text: vidtar lämpliga åtgärder för att säkerställa att kreditinstitut och filialer som är verksamma inom deras

text: territorier tillhandahåller tillräcklig tillgång till kontanttjänster för att underlätta en fortsatt användning

text: av kontanter . Tillräcklig och effektiv tillgång till kontanter är nödvändig för att kontanternas ställning som lagligt betalningsmedel ska upprätthållas. Om medborgarna inte har enkel tillgång till kontanter kommer de inte att kunna använda dem som betalningsmedel och värdebevarare . Mot denna bakgrund välkomnar ECB förslaget till lagändringar, som utvidgar kreditinstitutens skyldigheter att tillhandahålla kontanttjänster. 3.2 ECB noterar att en tillräcklig tillgång till kontanttjänster bör säkerställa rimliga och proportionella nätverk av kontanttjänster för att undvika att medborgarna får problem med att få tillgång till sina pengar i form av kontanter . Dessutom vill ECB påpeka att det kan behövas en miniminivå på kontantuttagstjänster över disk hos kreditinstitut, särskilt för grupper i samhället som inte har tillgång till elektroniska betalningsmedel. Sådana tjänster för kontantuttag över disk skulle också ge tillgång till kontanter i situationer där uttagsautomater tillfälligt är ur funktion. Dessutom bör kunderna ha tillräcklig och effektiv tillgång till insättningstjänster för kontanter hos kreditinstitut, både vid disk i bank och insättningsautomater, för såväl sedlar som mynt. Detta skulle öka betalningsmottagares acceptans av kontanter (t.ex. butiker och enheter inom den offentliga sektorn) genom att säkerställa att de på ett smidigt sätt kan omvandla kontanter till pengar från kommersiella banker och förvalta sin likviditet på ett effektivt sätt, t.ex. för att betala sina leverantörer och anställda . 3.3 ECB välkomnar de avgifter som Finansinspektionen kan ta ut av kreditinstitut enligt förslaget till lagändringar, vilket bör underlätta genomdrivandet av deras skyldigheter enligt förslaget till lagändringar .

text: 4. Skyldighet att ta emot kontant betalning

text: 4.1 Svenska sedlar och mynt som lagliga betalningsmedel I Sverige är kontanter (i svenska kronor) och beredskapspengar lagliga betalningsmedel , vilket innebär att envar är skyldig att ta emot sedlar och mynt som betalning. Denna skyldighet, som framgår av lagrådsremissen till lagen om Sveriges riksbank, kan dock upphävas genom avtal i civilrättsliga förhållanden eller vissa offentligrättsliga förhållanden av civilrättslig karaktär. Undantag från denna skyldighet kan också göras i lagstiftning . 4.2 Eurosedlar och euromynt som lagligt betalningsmedel 4.2.1 Även om medlemsstater med undantag, däribland Sverige, ännu inte deltar i den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen, har de en rättslig skyldighet att anpassa stadgarna för sin nationella centralbank för att säkerställa förenlighet med fördraget och stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan). Varje

text: lagstiftningsreform i en sådan medlemsstat bör syfta till att gradvis uppnå överensstämmelse med ECBS standarder . Även om unionsrätten endast reglerar eurosedlars och euromynts ställning som lagliga betalningsmedel kommer unionens ramverk som gäller för eurosedlars och euromynts ställning som lagliga betalningsmedel att bli direkt tillämpligt i Sverige om och när euron införs i Sverige. Mot denna institutionella bakgrund har ECB bedömt hur bestämmelserna i utkastet till lag överensstämmer med relevant praxis i euroområdet, särskilt vad gäller eurosedlars ställning som lagligt betalningsmedel. 4.2.2 ECB har ensamrätt att tillåta utgivning av eurosedlar inom unionen, och de eurosedlar som ges ut av ECB och de nationella centralbankerna i euroområdet är de enda sedlar som har ställning som lagligt betalningsmedel inom euroområdet . Euromyntens ställning som lagliga betalningsmedel fastställs i unionens sekundärrätt . 4.2.3 Konceptet ”lagligt betalningsmedel” som ett betalningsmedel uttryckt i en valutaenhet har prövats av Europeiska unionens domstol. Domstolen har särskilt klargjort att begreppet ”lagligt betalningsmedel” innebär att detta specifika betalningssätt i allmänhet inte kan avvisas vid regleringen av en skuld uttryckt i samma valutaenhet, till det fulla nominella värdet, vilket leder till att skulden har betalats. Vid klargörandet av begreppet ”lagligt betalningsmedel” i unionsrätten beaktade EU-domstolen

text: kommissionens rekommendation 2010/191/EU

text: , som ger viktig vägledning för tolkningen av de relevanta bestämmelserna i unionsrätten. I punkt 1 i rekommendation

text: anges att när en betalningsskyldighet föreligger bör eurosedlars och euromynts ställning som lagliga betalningsmedel innebära a) obligatoriskt godkännande av dessa sedlar och mynt, b) godtagandet av dem till sitt fulla nominella värde, och c) deras befogenhet att fullgöra betalningsskyldigheter. Enligt domstolen visar detta att begreppet ”lagligt betalningsmedel” bland annat omfattar en principiell skyldighet att ta emot sedlar och mynt i euro för betalningsändamål . 4.2.4 Domstolen klargjorde emellertid också att ställningen som lagligt betalningsmedel inte medför en absolut skyldighet att godta dessa sedlar och mynt som betalningsmedel, utan endast en principiell skyldighet att godta dessa som betalningsmedel. Unionens exklusiva befogenhet i fråga om den monetära politiken påverkar inte de befogenheter som de medlemsstater som har euron som valuta har att reglera formerna för att reglera penningskulder, förutsatt att denna lagstiftning inte påverkar huvudregeln att det i princip ska vara möjligt att reglera en betalningsskyldighet med kontanter. Denna exklusiva befogenhet hindrar således inte en medlemsstat från att vidta en åtgärd som omfattas av en medlemsstats befogenhet. Till exempel kan en medlemsstat, utifrån sin befogenhet att organisera sin offentliga förvaltning, ålägga den offentliga sektorn att ta emot kontanta betalningar från medborgare. Den hindrar inte heller att en medlemsstat, inom ramen för sina egna befogenheter, av legitima skäl av allmänt intresse, inför ett undantag från skyldigheten för lagstadgade betalningar, under

text: förutsättning att vissa villkor uppfylls. Exempelvis kan skyldigheten att godta eurosedlar och euromynt i princip begränsas av medlemsstaterna med hänsyn till allmänintresset och med beaktande av proportionalitetsprincipen. Detta innebär att eventuella begränsningar måste stå i proportion till det allmänintresse som eftersträvas. När medlemsstaterna begränsar den generella möjligheten, som erkänns i unionsrätten, att fullgöra en betalningsförpliktelse i eurosedlar och euromynt, ska de säkerställa att alla åtgärder är förenliga med proportionalitetsprincipen, vilket särskilt kräver att de är ägnade att uppnå det eftersträvade legitima målen och inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål . 4.2.5 Domstolen har slagit fast att begränsningar av eurosedlars ställning som lagliga betalningsmedel i synnerhet kräver att lagstiftningen a) varken har till syfte eller får konsekvensen att man fastställer rättsliga bestämmelser som reglerar eurosedlarnas ställning som lagligt betalningsmedel, b) inte, rättsligt eller i praktiken, leder till att dessa sedlar avskaffas, bland annat genom att man ifrågasätter möjligheten att som allmän regel fullgöra en betalningsskyldighet i kontanter, c) har antagits av hänsyn till allmänintresset, d) endast innehåller en begränsning av kontantbetalningar som är ägnad att uppnå det eftersträvade målet av allmänintresse, samt e) endast innehåller en begränsning av kontantbetalningar som inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet av allmänintresse . 4.2.6 När det gäller frågan huruvida en begränsning av eurosedlarnas ställning som lagligt betalningsmedel är proportionerlig, kräver domstolen inte bara att åtgärden är ägnad att uppnå det eftersträvade målet av allmänintresse, utan även att den inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet. ECB har i sina yttranden ytterligare diskuterat huruvida begränsningar kan anses vara proportionerliga . ECB har särskilt noterat att ju bredare och mer allmän en begränsning är, desto strängare bör man tolka kravet på att begränsningen ska stå i proportion till det eftersträvade målet. När man överväger om en begränsning är proportionerlig bör man alltid bedöma de negativa effekterna av denna begränsning och huruvida alternativa åtgärder skulle kunna vidtas som når det relevanta målet med mindre negativa effekter . 4.2.7 Domstolen har också förtydligat att begreppet ”lagligt betalningsmedel” utgör ett unionsrättsligt begrepp som måste ges en självständig och enhetlig tolkning inom hela unionen . Domstolen har också slagit fast att det enligt artikel 133 i fördraget bara är unionslagstiftaren som är behörig att specificera de rättsregler som reglerar eurosedlarnas och euromyntens ställning som lagliga betalningsmedel, i den mån detta är nödvändigt när det gäller användningen av euron som gemensam valuta. Unionens exklusiva behörighet utesluter dessutom all behörighet för medlemsstaterna inom detta område, såvida de inte har bemyndigats av unionen att anta regler eller om detta är nödvändigt

text: för att genomföra unionsakter . I detta avseende noterar ECB att kommissionen den 28 juni 2023 offentliggjorde ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om eurosedlars och euromynts ställning som lagliga betalningsmedel (nedan kallat förslaget till förordning om eurokontanters ställning som lagliga betalningsmedel), som kommer att fastställa den ställning som eurosedlar och euromynt ges i bindande sekundärrätt från unionen. Enligt motiveringen till förslaget till förordning om eurokontanters ställning som lagliga betalningsmedel bekräftade diskussioner inom Euro Legal Tender Expert Group (Elteg) att rättsläget är oklart beträffande eurokontanters ställning som lagliga betalningsmedel och att olika principer tillämpas inom euroområdet . Dessa skillnader skulle motivera att man fastställer regler om eurokontanters ställning som lagliga betalningsmedel i en förordning som antas i enlighet med artikel 133 i fördraget. 4.3 Specifika kommentarer rörande bestämmelser i utkastet till lag om skyldigheten att ta emot kontant

text: betalning

text: 4.3.1 Enligt ECB:s tolkning avser skyldigheten att ta emot kontant betalning sådana betalningar som utförs i Sveriges lagliga betalningsmedel. Man bör överväga om skyldigheten enligt utkastet till lag att ta emot kontanter, om och när euron införs som Sveriges lagliga betalningsmedel, skulle skapa regler som reglerar eurosedlars och euromynts ställning som lagliga betalningsmedel, vilket är ett område inom vilket unionen har exklusiv behörighet enligt artikel 133 i fördraget, eller om det är en åtgärd som vidtas inom ramen för en medlemsstats behörighet. 4.3.2 Skyldigheten enligt utkastet till lag att ta emot kontanter är begränsad till transaktioner mellan företag och konsumenter. Den omfattar inte fall där betalaren av en penningskuld inte är konsument (t.ex. transaktioner mellan företag) eller där både betalaren och betalningsmottagaren är konsumenter (dvs. transaktioner mellan konsumenter). Det är därför ECB:s tolkning av utkastet till lag är att skyldigheten att ta emot kontanter är avsedd som en nationell åtgärd som reglerar förfarandena för att reglera betalningsskyldigheter genom att utöva nationella befogenheter, särskilt på området konsumentskydd. Utkastet till lag förefaller inte reglera eurosedlars och euromynts ställning som lagliga betalningsmedel, vilket kan komma att aktualiseras om och när euron införs som Sveriges lagliga betalningsmedel. 4.3.3 Vad gäller begränsningen av skyldigheten att ta emot kontanta betalningar om säkerheten inte kan upprätthållas på försäljningsstället (se punkt 1.3.2 ovan), konstaterar ECB att det saknas tydliga, objektiva och snävt definierade kriterier för att fastställa när en sådan säkerhetsrisk föreligger. Det finns därför en risk för inkonsekvent tillämpning eller en alltför vid tolkning som kan begränsa acceptansen av kontanta betalningar, särskilt eftersom utkastet till lag inte innehåller några bestämmelser om någon offentlig mekanism för att genomdriva regeln. Denna brist på precision kan skapa rättsosäkerhet och undergräva förutsägbarheten och enhetligheten i det rättsliga ramverket som styr kontantacceptansen .

text: 4.3.4 Vad gäller den omständigheten att undantaget från skyldigheten att ta emot kontanta betalningar om säkerheten inte kan upprätthållas på försäljningsstället (se punkt 1.3.2 ovan) kan komma att tillämpas under kvälls- eller nattetid, konstaterar ECB att livsmedelsbutiker och apotek är grundläggande tjänster som ofta betjänar enskilda personer som är beroende av möjligheten att betala kontant. Ett antal samhällsgrupper, t.ex. skiftarbetare, turister, personer utan tillgång till elektroniska betalningsmetoder, eller sådana som föredrar att använda kontanter för budgetändamål eller av andra legitima skäl, kan föredra att använda kontanter för att betala nödvändiga varor även under dessa tider på dygnet. 4.3.5 När det gäller undantaget från skyldigheten att godta kontanta betalningar vid en enskild försäljning om det finns skäl för det (se punkt 1.3.3 ovan) konstaterar ECB att det, i likhet med undantaget om säkerheten inte kan upprätthållas på försäljningsstället, saknas tydliga, objektiva och snävt definierade kriterier för när tillämpningen av detta undantag kan medföra en risk för inkonsekvent tillämpning eller när en alltför vid tolkning kan begränsa acceptansen av kontanta betalningar, särskilt eftersom utkastet till lag inte innehåller några bestämmelser om någon offentlig mekanism för att genomdriva regeln . 4.3.6 Som framgår av propositionen är utkastet till lag självreglerande till sin natur eftersom det inte finns någon tillsynsmyndighet, och det är de aktörer som omfattas av skyldigheten att ta emot kontanta betalningar som bestämmer hur reglerna ska efterlevas (se punkt 1.3.1 ovan). Det är därför tveksamt om utkastet till lag på ett effektivt sätt uppnår målet att säkerställa kontanters funktion som betalningsmedel. I detta sammanhang noterar ECB att en brist på offentlig tillsyn över tillämpningen av de undantag som föreskrivs i utkastet till lag kan leda till att kontantacceptansen undergrävs .

text: Detta yttrande kommer att offentliggöras i EUR-Lex.

text: Utfärdat i Frankfurt am Main den 16 april 2026.

text: [Namnteckning]

text: Christine LAGARDE

text: ECB:s ordförande

type: vagledning

utgivare: ecb


text: Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions (OJ L 189, 3.7.1998, p. 42, ELI: http://data.europa.eu/eli/dec/1998/415/oj).

text: See Opinions

text: and

text: . All ECB opinions are available on EUR-Lex. 3 See paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 2.1 of Opinion

text: , and paragraph 2.1 of Opinion

text: . 4 See paragraph 2.2 of Opinion

text: and paragraph 2.1 of Opinion

text: See paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 2.2 of Opinion

text: and paragraph 2.1 of Opinion

sprak: en

title: Opinion of the European Central Bank of 21 April 2026 on the remuneration of client funds held in current accounts with credit institutions (CON/2026/15)

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 21 April 2026 on the remuneration of client funds held in current accounts with credit institutions (

text: ) Introduction and legal basis

text: On 10 March 2026 the European Central Bank (ECB) received a request from the Office of the President of Lithuania for an opinion on a draft law on the voluntary economic deployment of residents’ funds held in current accounts with credit institutions (hereinafter the ‘draft law’) and a draft law amending the Law on State debt (hereinafter the ‘draft law on State debt’, together with the draft law, the ‘draft laws’). The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union and Article 2(1), sixth indent, of

text: Council Decision 98/415/EC

text: , as the draft laws relate to: (a) the basic task of the European System of Central Banks to implement the monetary policy of the Union pursuant to

text: Article 127(2)

text: , first indent, of the Treaty and (b) rules applicable to financial institutions insofar as they materially influence the stability of financial institutions and markets. In accordance with the

text: Article 17.5

text: , first sentence, of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council has adopted this opinion.

text: 1. Purpose of the draft laws

text: 1.1 The purpose of the draft laws is to provide an opportunity to Lithuanian residents to earn a return on their funds held in current accounts with credit institutions, at the same time enhancing access to funding in the national economy by mobilising the country’s internal financial resources. The draft law is intended, in particular, to channel such resources for the purposes of promotional funding, including lending for long-term investment projects in the energy, economic competitiveness, national security and defence, housing and transport areas pursued directly by central or local government or through entities wholly or partly owned by them, including under public-private partnership arrangements. 1.2 The explanatory memorandum to the draft laws clarifies that Lithuania is examining the possibility of adapting the French Livret A savings account model. The explanatory memorandum notes that in France the Livret A account is used by 57 million French citizens (80% of the population) and helps to attract over EUR 400 billion for investments into infrastructure. It suggests that residents can earn a return on an attractive and very simple form of savings (current account), while the economy benefits from using a short-term funding source to fund return-generating long-term projects. The explanatory memorandum states that the French model has been operating for many years and in practice poses a low liquidity risk to those implementing the facility, despite the fact that individuals

text: retain the right to use their funds at any time. The facility is described as helping to fill the long-term funding gap in the market. 1.3 The explanatory memorandum to the draft laws states that the draft law has been prepared taking into account the need to support the growth of Lithuania’s gross domestic product and public tax revenues, as well as to strengthen the resilience of the financial system. In this context, the memorandum notes that the implementation of strategic projects gives rise to a need for additional stable financing, in particular of a long-term nature, while at the same time enabling individuals to contribute in a safe, convenient and voluntary manner to investment in the growth and modernisation of the national economy. 1.4 The explanatory memorandum further notes that, according to data from Lietuvos bankas, in Lithuania as much as two thirds of household deposits generate no return for individuals, as these funds are held in non-interest-bearing current accounts. The memorandum further states that as at the end of October 2025, the deposits of Lithuanian residents with financial institutions operating in Lithuania amounted to EUR 27.1 billion, of which EUR 19 billion were deposits in current accounts. Term deposits totalled EUR 7.8 billion, with the largest share (EUR 6.1 billion) consisting of deposits with maturities of up to one year. 1.5 Under the draft law, a Lithuanian resident with a current account may voluntarily agree that up to EUR 2,500 of the account balance is linked to a special economic growth and development funding facility (the ‘Facility’). With the client’s consent, a credit institution then lends a portion of funds, not exceeding EUR 2,500, held in a client’s current account, to Lithuania’s national development bank (NDB), which uses it to finance long-term investment projects pursued by public sector entities in areas such as energy, economic competitiveness, national security and defence, housing and transport. These funds in the current account with the credit institution remain covered by the Deposit Insurance Fund, and clients retain the right to use all or part of the money in their current account at any time. Each resident may hold only one account linked to the Facility. 1.6 The draft law provides that the interest rate on funds linked to the Facility and payable to residents is set twice a year by Government resolution, by 15 December for the period starting on 1 January and ending on 30 June, and by 15 June for the period starting on 1 July and ending on 31 December. The interest rate is determined primarily on the basis of the ECB’s deposit facility rate and, additionally, to reflect developments in core inflation in Lithuania. The interest rate ranges between a minimum of 0.1% and a maximum of 3%. In the event of significant fluctuations in market interest rates, the Government has the right to change the Facility’s interest rate by 15 March for the period ending on 30 June and by 15 September for the period ending on 31 December, and the changed interest rate on the Facility applies from the first day of the month following the date of the change. 1.7 A credit institution wishing to participate in the Facility submits a request to the NDB and concludes a participation agreement with it, setting out the terms and conditions for the implementation of the draft law, the starting date of participation, and the rights and obligations of the parties. 1.8 A participating credit institution lends funds to the NDB, with the amount lent at the end of each day equal to the total amount of funds linked to the Facility. The NDB pays interest to the participating credit institution on the funds lent under the Facility. The rate of interest payable is the rate paid to residents under the Facility plus an additional margin set by the Minister for Finance of between 0.1

text: and 1 percentage point. This additional margin is determined separately for each credit institution, taking into account its contribution to the Deposit Insurance Fund and other criteria. A State guarantee is provided to the credit institution in respect of the loans granted to the NDB under the scheme. 1.9 The main purpose of the draft law on State debt is to enable the issuance of State guarantees for loans used for the purposes specified in the draft law. The guarantees are issued in favour of credit institutions in respect of the funds lent to the NDB under the Facility. 1.10 The draft laws provide that they will come into effect on 1 January 2028.

text: 2. General observations

text: 2.1 The ECB has been consulted and adopted opinions previously on modifications and a temporary freezing of the remuneration formula of the French Livret A and certain other French regulated savings accounts . 2.2 The ECB understands that client funds linked to the Facility remain at all times credited to clients’ current accounts, and that under the scheme participating credit institutions enter into separate lending arrangements with the NDB, according to which those credit institutions lend an amount of funds to the NDB that is equal to the amount of client funds that are linked to the Facility.

text: 3. Monetary policy considerations

text: 3.1 The ECB reiterates that it is generally not in favour of regulating savings remuneration, as this derogates from the principle of an open market economy with free competition and presents challenges for the efficient transmission of monetary policy . The discrepancy between money market rates and the regulated rates may generate liquidity costs for banks, thus potentially impeding their financial intermediation role and the stability of the banking system . 3.2 In the particular case of Lithuania, the response of deposit rates to changes in the monetary policy stance has been structurally weak relative to the situation in the euro area. While the remuneration of time deposits tends to reflect the changes in the ECB’s policy interest rates similarly to the euro area average, the response of overnight deposit rates is more muted, and there is no evidence on the sensitivity of rates on deposits redeemable at notice to policy rates as this segment, which is intermediate between overnight and time deposits, makes up only a small fraction of households’ funds. Against this background, the scheme envisaged under the draft law would strengthen the latter segment and could thus possibly expose deposits held on current accounts to a greater extent to the prevailing monetary stance, thereby facilitating the transmission of monetary policy. In particular, households would be given the possibility to hold deposits that are remunerated – more than when held overnight – while not being locked in for a given period as with time deposits. They would thus benefit in nominal terms in periods of higher policy rates as they can rapidly and at low cost move funds in and out of the deposits redeemable at notice segment.

text: 3.3 With a potentially stronger sensitivity of deposits to changes in the monetary policy stance (in terms of remuneration and thus also volumes), the interest rate margins of credit institutions between loans and deposits may potentially become smoother over the policy rate cycle, leading to less volatility in bank profits over the cycle, and thus improved planning capacities for credit institutions, also in terms of compliance with regulatory requirements and of fiscality. In this respect, the very large increase in loan to deposit interest margins during the past monetary policy tightening phase led the Lithuanian Parliament to levy a temporary solidarity contribution on credit institutions. The large widening of the loan to deposit interest margins at the time was due to, on the one hand, the rapid response of bank lending rates – the vast majority of loans to households and firms in Lithuania being at variable rates and thus indexed to policy rate changes –, and on the other hand, the low and relatively stable remuneration of deposits of households and firms, with a sluggish response of the time deposit segment to the changed policy environment and a very muted response of overnight deposits. At the same time, it is acknowledged that the scheme is a priori neutral for banks' revenues and profits, thus not hindering transmission in terms of the banks’ lending capacity. 3.4 At the same time, administered changes in interest rates, whose timing and frequency are limited, may interfere with the transmission of monetary policy and potentially the principle of an open market economy. The setting of interest rates on deposits redeemable at notice considered under the draft law is also subject to a nominal floor and cap, the levels of which may prove inappropriate in future scenarios where they may become binding. Moreover, the use of core inflation in Lithuania as an additional criterion for setting the Facility’s interest rate could possibly undermine an efficient monetary policy transmission and the singleness of monetary policy. Hence, to achieve the intended purpose, the Lithuanian Government may wish to consider less invasive measures to incentivise investments in infrastructure or at least ensure that the interest rate under the proposed scheme is responsive at all times to changes in the ECB’s deposit facility rate.

text: 4. Financial stability considerations

text: 4.1 The ECB reiterates that, to a certain extent, regulating savings remuneration also presents challenges for financial stability . However, given the limit on the amount of client funds that may be linked to the Facility, it is unlikely that the scheme would pose serious financial stability concerns.

text: This opinion will be published on EUR-Lex.

text: Done at Frankfurt am Main, 21 April 2026.

text: [signed]

text: The President of the ECB

text: Christine LAGARDE


text: Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: Wet chartaal betalingsverkeer en aanpassing van het toepassingsbereik van het bonusplafond, Kamerstukken 3671. 3 As defined in the Wet chartaal betalingsverkeer en aanpassing van het toepassingsbereik van het bonusplafond as facilities for both the withdrawal and deposit of cash by private and business customers, obliging credit institutions to allow customers to use that infrastructure at regulated rates and conditions, where a ‘facility’ can be thought of an automated teller machine (ATM), but it may include different types of ATMs, systems or technology.

text: Bankwet 1998, Staatsblad 26 March 1998, p. 200. 5 Namely, Chapter II(c) of the Law on De Nederlandsche Bank. 6 See Opinion

text: . All ECB opinions are published on EUR-Lex.

text: See paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 3.3 of Opinion

text: , paragraph 2.3 of Opinion

text: and paragraph 2.2 of Opinion

text: . 8 See paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 1.2 of Opinion

text: of the European Central Bank of 13 October 2023 on a proposal for a regulation on the legal tender of euro banknotes and coins (OJ C, C/2023/1355, 1.12.2023), paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraphs 2.3 and 2.7 of Opinion

text: , paragraph 3.2 of Opinion

text: , paragraph 2.6 of Opinion

text: and paragraph 2.2 of Opinion

text: . See also Principle 6 of ELTEG III in the Final report of the Euro Legal Tender Expert Group (ELTEG) of 6 July 2022, available on the Commission’s website at www.ec.europa.eu. 9 See, for example, paragraphs 2.4 and 2.7 of Opinion

text: , paragraphs 2.1 and 2.2 of Opinion

text: , paragraph 4.7 of Opinion

text: of the European Central Bank of 16 February 2022 on a proposal for a directive and a regulation on the prevention of the use of the financial system for the purposes of money laundering or terrorist financing (OJ C 210, 25.5.2022, p. 15), paragraph 1.7 of Opinion

text: and paragraphs 2.1 and 2.3 of Opinion

text: . The ECB has stated its neutrality regarding different means of payment, which means that it does not favour one instrument over another. See paragraph 2.1 of Opinion

text: . 10 See paragraph 2.1 of Opinion

text: , paragraph 2.3 of Opinion

text: , paragraph 2.1 of Opinion

text: , paragraph 2.2.1 of Opinion

text: , paragraph 2.1 of Opinion

text: and paragraph 2.1 of Opinion

text: . 11 See Opinions

text: and

text: . 12 COM(2023) 364 final.

text: Recitals 8, 9 and 12, and

text: Article 9(2)

text: and (5) of the proposed regulation on the legal tender of euro cash. 14 World Bank Group, Urban Population (% of total population) – Netherlands, available on the World Bank Group’s website at www.worldbank.org . 15 See paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 2.1 of Opinion

text: , paragraph 2.5 of Opinion

text: , paragraph 2.5 of Opinion

text: , paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 2.3 of Opinion

text: and paragraph 2.2 of Opinion

text: . 16 See paragraph 2.7 of Opinion

text: . 17 ECB, ‘The Eurosystem cash strategy - Access to and acceptance of cash’ (2026), available on the ECB’s website at www.ecb.europa.eu .

text: ECB, ‘The Eurosystem cash strategy - Access to and acceptance of cash’ (2026), available on the ECB’s website at www.ecb.europa.eu. 19 ECB, ‘Eurosystem sets out comprehensive strategy for future of European payments’ (2026), available on the ECB’s website at www.ecb.europa.eu.

title: Opinion of the European Central Bank of 12 May 2026 on rules relating to the smooth operation of cash payment systems (CON/2026/16)

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 12 May 2026 on rules relating to the smooth operation of cash payment systems (

text: ) Introduction and legal basis

text: On 17 March 2026 the European Central Bank (ECB) received a request from the Dutch Minister for Finance for an opinion on a draft decree laying down rules relating to the smooth operation of cash payment systems (hereinafter the ‘draft decree’). The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union and Article 2(1), first, second and third indents, of

text: Council Decision 98/415/EC

text: , as the draft decree relates to currency matters, means of payment and De Nederlandsche Bank (DNB). In accordance with

text: Article 17.5

text: 1. Purpose of the draft decree

text: 1.1 As noted in the explanatory memorandum accompanying the consultation request, the draft decree elaborates the Law on cash payments by establishing detailed rules to ensure that cash remains accessible, available and affordable in the Netherlands. The main focus is on securing a robust national infrastructure for cash withdrawals and deposits, and safeguarding the continuity of cash-intransit (CIT) services. As noted in the separate explanatory memorandum accompanying the draft decree, the overall purpose of the draft decree together with the Law on cash payments is to design, organise and finance the basic cash infrastructure in such a way as to provide a socially desirable level of cash services in the longer term. The explanatory memorandum accompanying the draft decree notes in this respect that the Law on cash payments requires credit institutions to ensure an easily accessible and affordable cash infrastructure for users. 1.2 The explanatory memorandum accompanying the draft decree further notes that cash fulfils important social functions and public interests. Cash contributes to an inclusive payment system and is a fallback in the event of major disruptions in the non-cash payment system. The draft decree provides for further rules to be laid down in the future through a general administrative order, thereby allowing legislation to be more responsive to societal and market developments within payment systems, for example, as a result of technological developments. According to the explanatory

text: memorandum accompanying the draft decree, the draft decree seeks to future-proof the cash infrastructure against potential crises and emergency situations. 1.3 The draft decree mandates the establishment of at least 3 850 facilities for the provision of cash services throughout the Netherlands as part of the basic cash infrastructure, and further specifies that each withdrawal facility needs to have at least 6 000 individual euro banknotes available. In addition, at least 10 % of the withdrawal facilities must contain EUR 5 denomination banknotes. Furthermore, all deposit facilities must accept all legal tender euro banknotes and coins, while withdrawal facilities must provide euro coins in denominations commonly used in the Dutch payment system. 1.4 The draft decree sets minimum access requirements, in terms of distance to a facility, for payment account holders resident or established in the Netherlands (hereinafter ‘payment account holders’) per type of transaction. The following percentages apply in respect of the availability of facilities to payment account holders, measured in terms of distance travelled by road: (a) 99 % of payment account holders must have access to facilities for the withdrawal of euro banknotes within a fivekilometre radius; (b) 92,9 % of payment account holders must have access to unpackaged deposits of euro banknotes within a five-kilometre radius; and (c) 95 % of payment account holders must have access to facilities for the deposit of euro coins within a 10-kilometre radius. 1.5 The draft decree sets different access requirements for services in respect of Dutch retailers and shops. For this client group, (a) 98,5 % must have access to facilities for packaged deposits of euro banknotes within a 10-kilometre radius by road; and (b) 90 % must have access to facilities for the withdrawal of euro coins within a 10-kilometre radius by road. 1.6 On the availability of cash service facilities, the draft decree provides that the following percentages of locations must be open during their usual opening hours: (a) 97,5 % of locations with one or more facilities for the withdrawal of euro banknotes, with that requirement increasing to 98 % if there are no equivalent facilities within a five-kilometre radius by road; (b) 96,5 % of locations with one or more facilities for the deposit of unpackaged euro banknotes; (c) 98 % of locations with one or more facilities for the deposit of packaged euro banknotes; (d) 98 % of locations with one or more facilities for the withdrawal of euro coins; and (e) 96,5 % of locations with one or more facilities for the deposit of euro coins. 1.7 The draft decree caps the fees that credit institutions may charge clients in respect of certain cash services at EUR 0,66 per transaction for the withdrawal of euro banknotes; 0,30 % of the amount deposited for the unpackaged deposit of euro banknotes; EUR 0,008 for the deposit of euro coins; EUR 0,50 per roll of euro coins; EUR 5,80 per transaction; and EUR 0,055 per euro banknote for packaged deposits of euro banknotes. The maximum tariff levels do not apply to private account holders, religious denominations and charitable foundations. The tariff levels set out in the draft decree will be indexed against the consumer price index and amended annually by ministerial order. 1.8 The draft decree stipulates that access to the basic cash infrastructure must not be restricted unless this is justified by (a) a facility’s technical limitations; (b) the prevention of fraudulent transactions; or (c) a credit institution’s legal obligation. In addition, a credit institution must enable its payment account holders to use the facilities via most common payment instruments, and may only allow

text: business payment account holders to use facilities for the packaged deposit of euro banknotes where the credit institution has entered into a separate agreement for this purpose. 1.9 The draft decree confers on DNB the power to (a) monitor the continuity of service of the basic cash infrastructure through periodic reporting requirements; (b) provide exemptions in whole or in part from the requirements on the minimum availability of euro banknotes and the acceptance of specific payment instruments provided that large-scale disruptions in the non-cash payment system can be adequately dealt with and the proper provision of services to customers is sufficiently guaranteed; and (c) impose penalties for breaching its requirements. The reporting requirements specify that credit institutions must provide data, on the twentieth day of every month, on the functionality, capacity, location and opening hours for each device and the denominations of euro banknotes offered in ATMs on a monthly basis based on the situation on the first day of every month. Furthermore, credit institutions must provide data, on the twentieth day of every month, on the accessibility and availability of each type of facility for the preceding month. Moreover, credit institutions must report to DNB on an annual basis, by 31 January, on the tariffs and limits for the use of the basic cash infrastructure and other conditions for the use of the basic cash infrastructure for the previous year based on the situation on 1 January. 1.10 While the regulation of CIT companies in the Netherlands is primarily governed by the Law on De Nederlandsche Bank , the draft decree imposes specific conditions on CIT companies, which must submit periodic reports to DNB on the status of cash transports, and report on an annual basis to DNB the number of locations served, broken down by region and by sector (i.e. distinguishing between facilities that are part of the basic cash infrastructure and those that are not). CIT companies must also report the first two digits of the postal code of each location served, which usually identifies a specific area comprised of a few municipalities and allows DNB to identify in fine detail the dominance of a particular CIT company in that area. For the breakdown of sectors, CIT companies must provide information on the type of cash services offered, distinguishing between facilities forming part of the basic cash infrastructure, ATMs that are not part of the basic cash infrastructure, retail or service locations, and other types of facility location. A CIT company that exceeds the threshold of serving more than 30 % of the total capacity of the basic cash infrastructure will fall under another regime . 1.11 To enforce the requirements set in the draft decree, the power is conferred on DNB to impose administrative fines and periodic penalty payments on credit institutions and CIT companies for breaches of the draft decree. DNB may increase the basic amount of the fine by a maximum of 50 % or reduce it by a maximum of 100 %, depending on the seriousness and duration of the violation and the degree of culpability of the offender.

text: 2. General observations

text: 2.1 The ECB was previously consulted on a draft version of the Law on cash payments and adopted an opinion thereon .

text: 2.2 By introducing new obligations for credit institutions and CIT companies and conferring on DNB the power to monitor access to and the availability of cash services, the draft decree will contribute to ensuring that cash remains available to individuals and small businesses in the Netherlands. 2.3 The ECB considers it important that all Member States take appropriate measures to ensure that credit institutions and branches operating within their territories provide adequate access to cash services, in order to facilitate the continued use of cash . Sufficient and effective access to cash is necessary to preserve the effectiveness of the legal tender status of cash. If citizens do not have easy access to cash, they will not be able to use it as a means of payment . Despite the growth of the digital economy in the Union and the increasing use of electronic payment methods in the Netherlands, cash continues to play an important role in society . Cash is a well-established and secure means of payment providing for immediate settlement of transactions and direct control over one’s finances. It is currently the only payment instrument that allows citizens to instantly settle a transaction in central bank money while ensuring privacy . Additionally, cash payments guarantee freedom of choice to citizens, while also facilitating the inclusion of the entire population in the economy by allowing it to settle any kind of financial transaction in cash . Especially in Member States where the use of cash is declining, like the Netherlands, the ECB considers it is important to ensure that cash remains available and accessible to all citizens and small businesses and, where necessary, that assistance is offered to facilitate the use of the cash infrastructure. 2.4 The ECB welcomes the establishment of the access to cash criteria in the Law on cash payments and the draft decree, with well-defined metrics, to ensure a minimum availability of ATMs and cash service points that credit institutions have to maintain in the Netherlands. 2.5 In this context, on 28 June 2023 the Commission published a proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the legal tender of euro banknotes and coins (hereinafter ‘the proposed regulation on the legal tender of euro cash’), which includes an obligation for Member States to ensure sufficient and effective access to cash throughout their territories. The proposed regulation on the legal tender of euro cash provides that, following its adoption, the Commission will adopt implementing acts on a set of common indicators of general application in the euro area, which would allow Member States to effectively monitor and assess the acceptance of payments in cash and access to cash throughout their territories, in all their different regions,

text: including urban and non-urban areas. It is envisaged that the ECB will be consulted by the Commission on the preparation of such implementing acts . Following adoption by the Commission of the implementing acts on the common indicators, Member States would need to monitor the level of access to cash throughout their territories based on the common indicators and to take remedial measures if their assessment indicates an insufficient and/or ineffective level of access to cash. In this context, national legislation concerning access to cash would need to be reviewed and, if necessary, adjusted accordingly. 2.6 The draft decree bases the current standard of availability of cash services to residents and small business by means of the basic cash infrastructure on a five-kilometre radius. In the ECB’s view, this may be insufficient for certain geographic areas. Particularly when it comes to urban areas, where 96 % of the Dutch population lives (as of 2024) , a minimum number of facilities could be indexed against population density and not distance. The ECB suggests that DNB should periodically monitor the five-kilometre standard and, where accessibility in these areas is deemed insufficient, that the power should be conferred on DNB to adopt a stricter standard in relation to credit institutions and CIT companies servicing the basic cash infrastructure. 2.7 While the ECB firmly supports further innovation and the development of electronic payment instruments, the ECB highlights the importance of the availability and accessibility of cash and its fallback function in case of disruptions to non-cash payment systems to contribute to trust in the financial system , which is important for the smooth functioning of monetary policy and the economy. In this regard, the ECB suggests that the definition of ‘facility’ should include cash desks at branches of credit institutions to better facilitate access to cash services and maximise the ability of citizens to access cash services in case of non-cash payment system disruptions or service disruptions to the ATMs or other technologies that comprise the basic cash infrastructure . 2.8 The ECB welcomes the inclusion of a zero-fee principle for cash transactions by private accountholders in the draft decree. The prohibition on credit institutions charging for ATM cash withdrawals as provided for by the Law on cash payments and the draft decree is an effective measure to help ensure sufficient and effective access to cash throughout the Netherlands . It could be clarified that this principle also applies to alternative account models, particularly where credit institutions charge a higher account fee on a monthly or annual basis to have the option for cash transactions, by explicitly prohibiting this practice even if such accounts are otherwise cheaper than those offering zero-fee cash services. 2.9 The present heightened geopolitical risks make it increasingly important to ensure the resilience and strategic autonomy of the Union and the euro area. The draft decree could be strengthened in this respect by including specific guidelines on the options available to ensure the continuity of cash

text: services in the Netherlands in case of power outages, and alternatives available to non-European payment card providers relevant to cash services. The cash infrastructure should also have sufficient capacity, or the ability to scale up the capacity, to distribute euro banknotes to the public in situations of increased demand. It is also important to consider the geopolitical risks tied to the supply chain of ATMs, particularly non-European providers of software. The explanatory memorandum accompanying the draft decree notes that the term ‘facility’ includes future technologies that could service the basic cash infrastructure. However, ATMs are currently the most available and commonly used technology for cash services in the Netherlands. Accordingly, a risk would be posed to the availability and accessibility of cash in case of disruptions or crises affecting the functioning of ATMs. 2.10 The ECB suggests that the draft decree includes minimum requirements on the availability of EUR 100 and EUR 200 denominations of euro banknotes for each facility, in the same way the draft decree currently imposes a minimum requirement for EUR 5 denomination of euro banknotes. Minimum levels of availability for higher denominations of euro banknotes would result in lower costs due to fewer CIT transports; lower deposit volumes for retailers and small businesses; and improved fallback functionality during crises and non-cash payment system disruption. This would also allow the Netherlands to more closely align with the Eurosystem’s cash strategy . While the use of cash is declining, a 2024 study showed that the option of paying cash was considered fairly or very important to citizens of most euro area Member States. Furthermore, the legal tender status of cash and its fallback function are important mechanisms to ensure payment transactions in case of disruptions and crises, as well as ensuring trust in the European financial system . 2.11 The ECB welcomes the conferral on DNB of the power to impose penalties and administrative fines on credit institutions and CIT companies for failures to make cash available and accessible, which should facilitate the enforcement of their collective obligations under the draft decree.

text: Done at Frankfurt am Main, 12 May 2026.

text: [signed]

text: The President of the ECB

text: Christine LAGARDE


title: Opinion of the European Central Bank of 19 May 2026 on the reduction of certain charges and fees for withdrawals of cash and other ATM transactions (CON/2026/17)

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 19 May 2026 on the reduction of certain charges and fees for withdrawals of cash and other ATM transactions (

text: ) Introduction and legal basis

text: On 25 July 2025 the Greek Parliament adopted Law 5222/2025 on a new National Customs Code, tax and pensions-related provisions (hereinafter the ‘Law’). The Law includes provisions reducing certain charges and fees that may be imposed for withdrawals of cash and other automated teller machine (ATM) transactions (hereinafter the ‘amendments’). The European Central Bank (ECB) has not been consulted by the Greek authorities on the amendments. The ECB has decided to deliver an own initiative opinion on the amendments. The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union and Article 2(1), second indent, of

text: Council Decision 98/415/EC

text: , as the amendments relate to means of payment. In accordance with

text: Article 17.5

text: , first sentence, of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council has adopted this opinion.

text: 1. Purpose of the amendments

text: 1.1 The amendments concern Article 48 of Law 5167/2024 on the restructuring of the railway sector, the enhancement of regulatory bodies for transportation and other provisions (hereinafter the ‘original provisions’), which, inter alia, (1) eliminated or reduced charges and fees imposed by payment service providers ( PSPs) − as defined in

text: Article 1(2)

text: and Article 4 of Law 4537/2018 implementing Directive

text: on payment services in the internal market − for a wide range of day-to-day payment transactions conducted by natural persons, entrepreneurs, sole proprietorships and freelancers, and (2) introduced the withdrawal of cash free of charges and fees through an ATM operated by a credit institution other than the one at which the account is maintained, in municipal units where there is an ATM of only one credit institution. 1.2 The amendments change the original provisions in three respects. 1.3 First, the amendments expand the scope of legal entities which are required to abolish or reduce charges and fees they currently impose. The new scope is extended to include, besides PSPs that

text: 1 Ν. 5222/2025 «Εθνικός Τελωνειακός Κώδικας και άλλες διατάξεις - συνταξιοδοτικές διατάξεις», ΦΕΚ Α 134/28.7.2025.

text: Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions (OJ L 189, 3.7.1998, p. 42, ELI: http://data.europa.eu/eli/dec/1998/415/oj).

text: 3 Ν. 5167/2024 «Αναδιάρθρωση σιδηροδρομικού τομέα και ενίσχυση ρυθμιστικών φορέων μεταφορών και άλλες διατάξεις», ΦΕΚ Α 207/20.12.2024.

text: 4 Ν. 4537/2018 «Eνσωμάτωση στην ελληνική νομοθεσία της Οδηγίας 2015/2366/ΕΕ για τις υπηρεσίες πληρωμών και άλλες διατάξεις», ΦΕΚ Α' 84/15.5.2018. have a registered office or branch in Greece and are supervised by the Bank of Greece, (1) all companies and legal entities which operate an ATM but do not qualify as a PSP (hereinafter ‘other ATM operators’), and (2) credit institutions operating in Greece that are not supervised by the Bank of Greece . 1.4 Second, the amendments expand the scope of transactions which are free of charges and fees. The expanded scope now also includes (1) the withdrawal of cash free of charges and fees through an ATM operated by a PSP where the withdrawal is carried out with the use of a credit or debit card issued by that PSP or by another PSP (thereby prohibiting the imposition of any charges and fees for withdrawals of cash from any ATM operated by a credit institution which is a member of the company DIAS INTERBANKING SYSTEMS S.A), and (2) the withdrawal of cash free of charges and fees through an ATM operated by other ATM operators, where the withdrawal is carried out with the use of a credit or debit card issued by a PSP which participates (directly or indirectly) in the management or capital of the other ATM operator concerned. In addition, the amendments change the original provisions to provide that the withdrawal of cash free of charges and fees through an ATM in municipal communities in which there is only one ATM is extended to apply also to cases where the single ATM is operated by other ATM operators, and not only where the ATM is operated by a credit institution other than the one at which the account is maintained. This prohibition also applies to withdrawals in municipalities which are not subdivided into municipal communities, but only into municipal units. 1.5 Third, the amendments introduce a new cap of EUR 1,50 per transaction on charges and fees imposed by other ATM operators for withdrawals of cash from an ATM with the use of a credit or debit card issued by a PSP, in cases other than those which are completely free of charges and fees pursuant to the amendments . 1.6 The amendments entered into force on 11 August 2025.

text: 2. Duty of Greek authorities to consult ECB

text: 2.1 The ECB adopted an own initiative opinion on the original provisions . 2.2 The ECB was not consulted on either the original provisions or the amendments. The ECB reminds the Greek authorities of their obligation to consult the ECB on draft national legislation falling within the ECB’s fields of competence.

text: 3. Free of charge withdrawals of cash at ATMs

text: 3.1 The explanatory memorandum accompanying the Law states that the legislative intention behind the amendments was to close the regulatory gap left open by the original provisions and to regulate charges imposed by other ATM operators – namely companies or legal entities operating ATMs, which do not fall under the definition of a PSP – or by credit institutions operating in Greece that are

text: 5 See explanatory memorandum to the Law.

text: 6 This cap is in addition to the already applicable reduced charges in respect of credit transfers of up to EUR 5 000 per day by natural persons, entrepreneurs and freelancers under the original provisions.

text: 7 Opinion

text: . All ECB opinions are published on EUR-Lex. not supervised by the Bank of Greece. The amendments were therefore meant to ensure the equal access of all citizens to basic banking services offered at ATMs and to ensure equal treatment between PSPs and other ATM operators. 3.2 The ECB welcomes the amendments, as they help preserve the effectiveness of the legal tender status of euro banknotes. The ECB considers it important that all Member States take appropriate measures to ensure that credit institutions and branches, as well as other ATM operators, operating within their territories provide adequate access to cash services . This is crucial to facilitate the continued use of cash . Sufficient and effective access to cash is necessary to preserve the effectiveness of the legal tender status of cash. If citizens do not have easy access to cash, they will not be able to use it as a means of payment and store of value . The imposition of a prohibition and limitations under the amendments on PSPs and other ATM operators charging for ATM cash withdrawals is an effective measure to help ensure sufficient and effective access to cash throughout Greece. It helps ensure that all citizens may withdraw cash at ATMs free of charge or without being subject to excessive fees, in a convenient manner. 3.3 The ECB invites the Greek authorities to consider whether the coverage and distribution of ATMs by PSPs and other ATM operators should be regulated, given that the new and broader scope of the limitation on withdrawal charges and fees has the potential to adversely affect the maintenance of certain less frequently used ATMs, and therefore might result in the reduction of their number in the longer term (noting, however, that no decrease in the number of ATMs has so far been observed in Greece since the amendments came into force). The ECB has welcomed the establishment by other Member States of certain criteria related to access to cash aimed at ensuring a minimum availability of ATMs and/or cash service points that credit institutions must maintain in the respective Member State . ATM access for citizens and coverage of the ATM networks should be assessed by using quantitative indicators, for example by taking into account the distance and population density as well as banks’ or post offices’ additional cash service points at their branches . 3.4 In this context, it is recalled that on 28 June 2023 the Commission published a proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on the legal tender of euro banknotes and coins (hereinafter ‘the proposed regulation on the legal tender of euro cash’), which includes an obligation for Member States to ensure sufficient and effective access to cash throughout their

text: 8 See paragraph 2.4 of Opinion

text: and paragraph 3.2 of Opinion

text: 9 See 2.2 of Opinion

text: , paragraph 3.3 of Opinion

text: , paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 1.2 of Opinion

text: of the European Central Bank of 13 October 2023 on a proposal for a regulation on the legal tender of euro banknotes and coins (OJ C, C/2023/1355, 1.12.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2023/1355/oj), paragraph 2.3 of Opinion

text: , paragraph 2.3 of Opinion

text: , paragraph 2.3 of Opinion

text: , paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 2.1 of Opinion

text: , paragraph 3.2 of Opinion

text: , paragraph 2.5 of Opinion

text: and paragraph 3.1 of Opinion

text: . See also Principle 6 of ELTEG III in the Final report of the Euro Legal Tender Expert Group (ELTEG) of 6 July 2022, available on the Commission’s website at www.ec.europa.eu.

text: 10 See paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 1.2 of Opinion

text: , paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraphs 2.3 and 2.7 of Opinion

text: , paragraph 2.1 of Opinion

text: , paragraph 3.2 of Opinion

text: , paragraph 2.6 of Opinion

text: and paragraph 3.1 of Opinion

text: . See also Principle 6 of ELTEG III in the Final report of the Euro Legal Tender Expert Group (ELTEG) of 6 July 2022.

text: 11 See, for example, paragraphs 1.3, 1.4 and 2.1 of Opinion

text: and paragraphs 1.2, 1.3 and 2.2 of Opinion

text: 12 See Principle 8 of ELTEG III in the Final report of the Euro Legal Tender Expert Group (ELTEG) of 6 July 2022.

text: 13 COM(2023) 364 final. territory. The proposed regulation on the legal tender of euro cash provides that, following its adoption, the Commission will adopt implementing acts on a set of common indicators of general application in the euro area, which would allow Member States to effectively monitor and assess the acceptance of payments in cash and access to cash throughout their territory, in all their different regions, including urban and non-urban areas. It is envisaged that the ECB will be consulted by the Commission on the preparation of such implementing acts . Following adoption by the Commission of the implementing acts on the common indicators, Member States would need to monitor the level of access to cash throughout their territories based on the common indicators. If in the light of their assessment access to cash is deemed insufficient and/or ineffective, Member States would be obliged to take remedial measures. In this context, national legislation concerning access to cash would need to be reviewed and, if necessary, adjusted accordingly. This opinion will be published on EUR-Lex. Done at Frankfurt am Main, 19 May 2026. [signed] The President of the ECB Christine LAGARDE