title: Europeiska centralbankens yttrande av den 19 september 2003 på begäran av Europeiska unionens råd om utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa (CON/2003/20)

text: 1. Den 21 juli 2003 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en framställan från Europeiska unionens råd om ett yttrande över utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa (nedan kallat utkast till konstitution). Konventet om Europas framtid (nedan kallat Europeiska konventet) antog utkastet till konstitution i två steg den 13 juni och den 10 juli 2003 och överlämnade det till Europeiska rådets möte i Tessaloniki den 20 juni och till det italienska ordförandeskapet den 18 juli 2003. Europeiska rådet välkomnade utkastet till konstitution som en bra utgångspunkt för den konferens mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar (regeringskonferensen) som det italienska ordförandeskapet sammankallat till den 4 oktober 2003.

text: 2. ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på

text: artikel 48 i Fördraget om Europeiska unionen

text: , enligt vilket ECB skall höras när det är fråga om institutionella ändringar på det monetära området. Utkastet till konstitution ändrar de nu gällande fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och sammanför dem till ett enda fördrag. När detta ratificeras och träder i kraft kommer det att bli unionens grundläggande primärrätt. I och med att utkastet till konstitution inbegriper avdelning VII (Ekonomisk och monetär politik) i EG-fördraget och därigenom berör den rättsliga grunden för ECB och Europeiska centralbankssystemet (ECBS) faller det inom tillämpningsområdet för

text: . I enlighet med artikel 17.5 första meningen i ECB:s arbetsordning har detta yttrande antagits av ECB-rådet(1).

text: 3. ECB har inte ingått som formell medlem eller som officiell observatör i Europeiska konventet. ECB:s ordförande inbjöds likväl till en experthearing i arbetsgruppen för ekonomisk styrning den 13 september 2002, där han kunde redogöra för ECB:s förhandsinställning i fråga om de monetära och finansiella frågorna. Dessutom delgav ECB:s ordföranden den 8 maj och den 5 juni 2003 ordföranden för Europeiska konventet kommentarer och förslag till skrivningar rörande frågor som rör ECB och ECBS.

text: B. Allmänna överväganden

text: 4. ECB välkomnar utkastet till konstitution, som förenklar, samordnar och tydliggör Europeiska unionens rättsliga och institutionella ramverk. Det förstärker unionens förutsättningar att agera i såväl europeiska som internationella sammanhang och det utgör därför ett viktigt steg för att förbereda unionen inför framtiden, såsom begärdes i Laekenförklaringen.

text: 5. ECB utgår ifrån att överflyttningen av bestämmelserna rörande ECB och ECBS från EG-fördraget till konstitutionen inte kommer att ändra innehållet i sak, och att ECB:s och ECBS uppgifter, mandat, ställning och rättsliga reglering kommer att på alla väsentliga punkter förbli oförändrade. Samtidigt som ECB fäster stor vikt vid institutionell och operationell stabilitet på det monetära området är den också väl medveten om att en ny konstitution nödvändigtvis inverkar på den institutionella strukturen. De ändringar och uppdateringar som den nuvarande konstitutionella processen innebär inverkar enligt ECB:s uppfattning inte på stabiliteten.

text: 6. ECB har rådfrågats om en text som hänvisar till stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (stadgan) samt de övriga protokoll som är av betydelse för den ekonomiska och monetära unionen (EMU), dock utan att dessa fogats till texten. Detta yttrande grundas på två avgörande och sinsemellan relaterade förutsättningar. Den första är att innehållet i stadgan och de övriga EMU-relaterade protokollen inte kommer att ändras i sak och att dessa dokument kommer att fogas till konstitutionen och utgöra en integrerande del därav, såsom anges i dess artikel IV-6. Den andra förutsättningen är att alla delar av utkastet till konstitution, inbegripet stadgan och övriga EMU-relaterade protokoll, kommer att behålla sin ställning som primärrätt, dvs. rangordnas på samma nivå som övriga delar av fördraget.

text: Detta yttrande grundas på förutsättningen att stadgan inte kommer att ändras i sak. ECB inser likväl att vissa formella ändringar kan behöva göras i stadgan, särskilt kan terminologiska justeringar och korsvisa hänvisningar till den nya numreringen av bestämmelserna i konstitutionen behöva införas, samt uppdatering göras av obsoleta bestämmelser. ECB önskar kunna medverka i det förberedande arbetet med eventuella sådana ändringar av stadgan.

text: 7. ECB pekar i detta yttrande på vissa artiklar i utkastet till konstitution som är av betydelse för fullgörandet av ECB:s funktioner och uppgifter, och som skulle vinna på ytterligare klargöranden, liksom tekniska och språkliga justeringar. För enkelhetens skull har förslag till ändringar i utkastet sammanställts i bilagan till yttrandet.

text: C. Unionens mål och befogenheter

text: 8. I artikel I-3.3 i utkastet till konstitution sägs att "Unionen skall verka för Europas hållbara utveckling som bygger på välavvägd ekonomisk tillväxt ..." Genom artikel 2 i EG-fördraget uppdras åt gemenskapen att främja "icke-inflatorisk tillväxt" och i artikel 4.3 nämns "stabila priser" som en vägledande princip för såväl gemenskapens som medlemsstaternas verksamhet. ECB beklagar att en sådan explicit hänvisning till prisstabilitet inte tagits in i artikel I-3 rörande unionens mål. Prisstabilitet leder till förtroende för eurons bestående värde vilket ger låga och stabila långa räntor, vilket i sin tur leder till en hög investeringsnivå och i förlängningen till tillväxt och sysselsättning. Prisstabilitet förhindrar också omfördelning av tillgångar ad hoc till följd av prisökningar. ECB skulle därför gärna se att den nuvarande centrala placeringen av den vägledande principen om stabila priser i inledningen till EG-fördraget behölls i utkastet till konstitution och skulle vilja föreslå att en hänvisning till "icke-inflatorisk tillväxt" tas in i artikel I-3.3 i utkastet till konstitution: "Unionen skall verka för Europas hållbara utveckling som bygger på välavvägd och icke-inflatorisk, ekonomisk tillväxt ..." Alternativt kan en hänvisning till prisstabilitet övervägas.

text: 9. I artikel I-12 i utkastet till konstitution anges "Den monetära politiken för de medlemsstater som har infört euron" som en exklusiv befogenhet för unionen. Termen "monetär politik" i artikel I-12 skall inte tolkas snävt och tekniskt såsom avseende endast ECBS grundläggande uppgifter, till vilka hänvisas i artikel III-77.2 a i utkastet till konstitution. Ett sådant snävt synsätt är varken motiverat eller avsett. Till skillnad från denna restriktiva tolkning uppfattar ECB termen "monetär politik" såsom hänförlig till rubriken till del III avdelning III kapitel II avsnitt 2 i utkastet till konstitution och att den således innefattar all exklusiv behörighet avseende euron, såsom detta beskrivs i de berörda delarna av utkastet till konstitution, särskilt artiklarna III-77 och III-78.

text: D. ECB:s och ECBS institutionella ställning

text: Unionens institutionella ram

text: 10. ECB:s ställning inom unionens institutionella ram regleras av artikel I-29 i utkastet till konstitution, enligt vilket ECB skulle bli en av de "övriga institutionerna" i unionen. I artikel I-29 behålls ECB:s viktigaste grunddrag, särskilt dess oavhängighet, inbegripet dess ekonomiska oberoende, ställningen som juridisk person och den reglerande behörigheten, särskilt behörigheten att utfärda rättsligt bindande rättsakter. ECB utgår därför ifrån att det regelverk som skapas genom utkastet till konstitution inte innebär, och inte heller avses innebära, någon ändring i sak av vare sig ECB:s eller ECBS institutionella ställning.

text: 11. ECB noterar att artikel I-29 har placerats under avdelning IV i utkastet till konstitution, med rubriken "Unionens institutioner". Samma rubrik återfinns i artikel I-18, som inte upptar ECB. Utkastet till konstitution placerar således ECB under rubriken "Unionens institutioner", samtidigt som ECB inte finns med i den bestämmelse som räknar upp unionens institutioner. ECB måste på grund av sina institutionella särdrag särskiljas från unionens institutioner och detta motiverar att ECB inte tas upp under artikel I-18. ECB skulle vilja rekommendera att rubriken till Avdelning IV ändras till "Unionens institutionella ram", för att bankens institutionella ställning skall framgå tydligare, mera konsekvent och välgrundat, eller åtminstone av redaktionella skäl. Denna formulering (som kommer från rubriken till avdelning IV kapitel I) skulle således innefatta samtliga institutionella organ, närmare bestämt: i) unionens institutioner (kapitel I), och ii) ECB, Revisionsrätten och de rådgivande organen (kapitel II). Till följd härav bör rubriken till kapitel I ändras till "Unionens institutioner", i överensstämmelse med rubriken till artikel I-18 i det kapitlet. Genom en sådan omflyttning av rubrikerna skulle ECB ingå som en del av "unionens institutionella ram" utan att vara en del av de uppräknade "unionsinstitutionerna". Unionens institutioner skulle dessutom naturligtvis också vara en del av "Unionens institutionella ram".

text: Artikel I-29 om ECB behandlar också ingående ECBS och kan även komma att avse Eurosystemet om förslaget i punkt 14 nedan skulle godtas. I artikeln definieras ECBS/Eurosystemet, nämns de beslutsfattande organen och anges deras mål och uppgifter. ECB föreslår därför att ECBS och Eurosystemet tas in i rubriken till artikel I-29, tillsammans med ECB.

text: ECBS oavhängighet

text: 12. I artikel I-29.3 behandlas ECB:s oavhängighet, inbegripet dess ekonomiska oberoende. De nationella centralbankerna i samtliga medlemsstater, dvs. alla ECBS-medlemmar, skall emellertid också vara oavhängiga i enlighet med artikel III-80 i utkastet till konstitution. ECB skulle därför önska att även de nationella centralbankernas oavhängighet tas upp i artikel I-29.3. Detta kan ske genom att tredje meningen byts ut mot följande: "ECB, de nationella centralbankerna och medlemmarna av deras beslutsfattande organ skall vara helt oavhängiga när de fullgör sina uppgifter och åligganden." Som en följd härav skulle första meningen i artikel I-29.3 behöva få följande lydelse: "Europeiska centralbanken skall vara en institution med status som en juridisk person och den skall vara oavhängig i fråga om sin ekonomi."

text: 13. ECB noterar att ECB i artikel I-29.3 anges vara "oavhängig" medan uttrycket "full oavhängighet" används i fråga om såväl kommissionen (artikel I-25.4) som Revisionsrätten (artikel I-30.3). ECB utgår ifrån att denna terminologiska skillnad är rent språklig och att den inte avspeglar någon kvalitativ skillnad mellan dessa institutioners oavhängighet och ECB:s, men skulle ändå för konsekvensens skulle vilja föreslå att ordvalet samordnas.

text: Eurosystemet

text: 14. Inom förkortningen ECBS samexisterar två olika företeelser. Å ena sidan ECBS, som avser ECB och de nationella centralbankerna i samtliga EU-medlemsstater. Å den andra sidan avser ECBS också, på grund av andra bestämmelser, ECB och centralbankerna i enbart de EU-medlemsstater som infört euron. Detta senare begrepp skiljer sig från det första, eftersom däri innefattas den exklusiva behörigheten i fråga om utformningen och genomförandet av den monetära politiken, inbegripet utgivningen av och den övergripande förvaltningen av euron, förvaltningen av de officiella valutareserverna för de medlemsstater som har infört euron och främjandet av väl fungerande betalningssystem. För att utföra dessa uppgifter krävs en hög harmoniseringsnivå vad gäller förfaranden, medel och infrastruktur, samt ett gemensamt beslutsfattande organ med reglerande behörighet.

text: Dessa två företeelser skapades genom EU-fördraget, som införde artiklar i EG-fördraget och i stadgan som skiljer mellan artiklar som hänför sig till den ena eller andra sammansättningen. En sådan lagstiftningsteknik gör det inte lättare att tolka och förstå EG-fördraget. I avsikt att skilja ut den senare formen av ECBS har ECB-rådet antagit och sedan 1998 använt termen "Eurosystemet" i sina meddelanden och offentliggöranden. För att åstadkomma förenklingar och göra konstitutionen lättillgängligare för Europas medborgare, och därigenom närma unionens institutionella ram till allmänheten, skulle ECB vilja föreslå att man begagnar den historiska reform som utkastet till konstitution utgör för att införa termen "Eurosystemet" i konstitutionen. Detta skulle kunna göras i artikel I-29.1, där den andra meningen skulle kunna ersättas med följande: "Europeiska centralbanken och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har infört unionens valuta, euron, skall utgöra Eurosystemet. Eurosystemet skall föra unionens monetära politik." Denna terminologiska ändring kommer att nödvändiggöra en generalklausul som anger att "ECBS" skall läsas som "Eurosystemet" i de bestämmelser i konstitutionen som handlar om uppgifter eller funktioner relaterade till euron eller till de medlemsstater som har infört euron.

text: E. Eurons ställning i internationella sammanhang

text: 15. Eurons ställning i internationella sammanhang behandlas i artiklarna III-90 och III-228 i utkastet till konstitution. ECB utgår ifrån att utkastet till konstitution inte berövar ECB, inte ens underförstått, dess nu gällande befogenheter, som grundas på de monetära uppgifter som uttryckligen överlämnats till ECBS genom EG-fördraget. Eftersom ECBS befogenheter emellertid inte anges i texten till artikel III-90 bör man, för att få klarhet i rättsläget, ta upp detta uttryckligen. ECB föreslår därför att det skall läggas till en fjärde punkt i artikel III-90 där det anges att "De bestämmelser som antas enligt den här artikeln skall stå i överensstämmelse med den befogenhetsfördelning som anges i artiklarna III-71 och III-77", som en återspegling av ordvalet i artikel 111.4 i EG-fördraget.

text: 16. Ett stort antal frågor som har speciellt intresse för EMU behandlas inte enbart i internationella organisationer utan även i informella multinationella grupperingar, av vilka många sätter standarder för de finansiella marknaderna (t.ex. G-10, m.fl.). För att det tydligt skall framgå att tillämpningsområdet för artikel III-90 innefattar även dessa grupperingar skulle ECB vilja föreslå att utöver ordet "konferenserna" även ordet "fora" införs i punkterna 1 och 3 av artikel III-90 i utkastet till konstitution.

text: 17. För att öka tydligheten i artikel III-90 i utkastet till konstitution skulle ECB vilja rekommendera att ordet "monetära" läggs till "internationella finansinstitutionerna" så att bestämmelsen klart avgränsas till "internationella monetära och finansiella institutioner". För att åtgärda den bristande överensstämmelsen mellan punkterna 1 och 3 i artikel III-90 skulle ECB dessutom vilja rekommendera antingen att det i punkt 3 införs orden "efter att ha hört Europeiska centralbanken" eller att orden "på förslag av kommissionen" skall utgå, eftersom "Bestämmelserna i [punkt] 1 ... avseende förfarande skall tillämpas" och de enda förfarandebestämmelserna i den punkten är ett förslag från kommissionen och att ECB skall höras.

text: F. Övriga bestämmelser som berör ECB:s institutionella ställning

text: 18. Artikel I-59 i utkastet till konstitution innehåller nya regler för frivilligt utträde ur unionen, varvid det bl.a. krävs ett avtal om utträde "där villkoren för ... utträde fastställs" och unionens fördelning av befogenheter och förfaranden anges. ECB utgår ifrån att om sådana villkor berör ECB:s behörighetsområde kommer den att delta fullt ut tillsammans med ministerrådet i detta förfarande.

text: 19. ECB noterar att man i utkastet till konstitution valt att göra "det vanliga lagstiftningsförfarandet" (det nuvarande "medbeslutandeförfarandet") till huvudregel för lagstiftningsbeslut, varvid parlamentet skall medverka fullt ut och det krävs kvalificerad majoritet i rådet. ECB noterar att i utkastet till konstitution förs beslut om viss lagstiftning rörande EMU:s institutionella struktur till det vanliga lagstiftningsförfarandet, bl.a. överföringen till ECB av specifika uppgifter rörande tillsynen över kreditinstitut (artikel III-77.6) och det förenklade ändringsförfarandet för stadgan (artikel III-79.5), medan exempelvis direktionsledamöterna fortfarande skall utses genom "överenskommelse".

text: 20. I artiklarna III-88 och III-89 i utkastet till konstitution behandlas Eurogruppen, för vilken ett nytt protokoll har utarbetats, som skall fogas till konstitutionen. ECB välkomnar att Eurogruppen kommer att ingå i konstitutionen, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg den 12-13 december 1997. Eftersom Eurogruppen nu formellt erkänns i konstitutionen vill ECB framföra att man tolkar artikel 1 i Eurogruppsprotokollet så att denna inte påverkar ECBS uppgifter och ansvar enligt beskrivningen i utkastet till konstitution.

text: G. Konvergenskriterier för växelkursen

text: 21. I artikel III-92.1 c i utkastet till konstitution anförs kriterierna för växelkursen på följande sätt: "Iakttagande av det normala fluktuationsutrymmet enligt växelkursmekanismen under minst två år utan devalvering i förhållande till euron". Denna text återger ordalydelsen i artikel 121 i EG-fördraget men hänvisningen till Europeiska monetära systemet, som inte längre finns, har utgått. Att så skett kan emellertid innebära att den enda rimliga tolkningen av uttrycket "Iakttagande av det normala fluktuationsutrymmet enligt växelkursmekanismen" i fortsättningen måste bli att därmed avses det normala fluktuationsbandet på ± 15 % i den nya växelkursmekanismen (ERM II). En sådan tolkning skulle inte stå i överensstämmelse med det sätt på vilket kriterierna för växelkursen har tillämpats hittills, där man beaktat den omständigheten att när artikel 121 utformades (ursprungligen artikel 109j) var det normala fluktuationsbandet för växelkursmekanismen ± 2,25 %.

text: För att åstadkomma klarhet i rättsläget samt lika behandling av tidigare, nuvarande och kommande medlemmar av ERM II, skulle ECB vilja föreslå följande ändring av artikel III-92.1 c: ">S>Iakttagande av det normala fluktuationsutrymmet enligt>/S> Deltagande i växelkursmekanismen under minst två år utan allvarliga spänningar och särskilt utan devalvering i förhållande till euron".

text: En hänvisning till nödvändigheten av att undvika "allvarliga spänningar" finns redan intagen i Protokollet om konvergenskriterier. Detta har tjänat som grund för tillämpningen - i ECB:s konvergensrapporter och i kommissionens bedömningar - av kriterierna för växelkursmekanismen med den räckvidd som avsetts.

text: Detta yttrande är utformat utifrån förutsättningen att Protokollet om konvergenskriterier som anges i artikel 121 i EG-fördraget kommer att fogas till konstitutionen och att det sker utan ändringar i sak.

text: H. Redaktionella förslag

text: 22. I punkt 3 av artikel III-91 skulle ECB vilja föreslå att texten förbättras genom att orden "i enlighet med kapitel IX" byts ut mot "i enlighet med de villkor som anges i kapitel IX".

text: 23. Gäller inte den svenska versionen.

text: Detta yttrande skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning samt på ECB:s webbplats.

text: Utfärdat i Frankfurt am Main den 19 september 2003.

text: Willem F. Duisenberg

text: ECB:s ordförande

text: (1) Den version av det utkast till konstitution som yttrandet grundar sig på är dokument CONV 850/03 av den 18 juli 2003, som offentliggjorts av Europeiska konventets sekretariat.

text: BILAGA

text: ECB:s förslag till ändringar

text: Artikel I-3: "Unionen skall verka för Europas hållbara utveckling som bygger på välavvägd och icke-inflatorisk ekonomisk tillväxt ..."

text: Rubriken till del I avdelning IV: >S>"Unionens institutioner">/S> "Unionens institutionella ram"

text: Rubriken till del I avdelning IV kapitel I: >S>"Den institutionella ramen">/S> "Unionens institutioner"

text: Rubriken till artikel I-29: "Europeiska centralbanken, Europeiska centralbankssystemet och Eurosystemet"

text: Artikel I-29.1: "Europeiska centralbanken och de nationella centralbankerna skall utgöra Europeiska centralbankssystemet. Europeiska centralbanken och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som infört unionens valuta, euron, skall utgöra Eurosystemet. Eurosystemet skall föra unionens monetära politik."

text: Artikel I-29.3 första meningen: "Europeiska centralbanken skall vara en institution med status som en juridisk person och den skall vara oavhängig i fråga om sin ekonomi".

text: Artikel I-29.3 tredje meningen: "Europeiska centralbanken, de nationella centralbankerna och medlemmarna av deras beslutsfattande organ >S>Den>/S> skall vara helt oavhängiga när de>S>n>/S> utövar sina befogenheter och >S>i fråga om sin ekonomi>/S> fullgör sin uppgifter och åligganden."

text: Artikel III-90.1: "I syfte att säkerställa eurons plats i det internationella valutasystemet skall ministerrådet på förslag av kommissionen, och efter att ha hört Europeiska centralbanken, anta ett europeiskt beslut om fastställande av gemensamma ståndpunkter avseende frågor som är av särskilt intresse för den ekonomiska och monetära unionen inom de berörda internationella monetära och finansiella institutionerna, >S>och finans>/S>konferenserna och fora".

text: Artikel III-90.3: "Ministerrådet får på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europeiska centralbanken anta lämpliga bestämmelser för att säkerställa enad representation inom de berörda internationella monetära och finansiella >S>finans>/S>institutionerna, >S>och finans>/S>konferenserna och fora. Bestämmelserna i punkt>S>erna 1 och>/S> 2 avseende förfarande skall tillämpas."

text: Artikel III-90 ny (fjärde) punkt: "De bestämmelser som antas enligt den här artikeln skall stå i överensstämmelse med den befogenhetsfördelning som anges i artiklarna III-71 och III-77."

text: Artikel III-91.3: "I enlighet med de villkor som anges i kapitel IX ..."

text: Artikel III-92.1 c: ">S>Iakttagande av det normala fluktuationsutrymmet enligt>/S> Deltagande i växelkursmekanismen under minst två år utan allvarliga spänningar och särskilt utan devalvering i förhållande till euron."

text: Artikel III-278 d: gäller inte den svenska versionen.


publisher: Europeiska centralbanken

sprak: sv

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 30 september 2003 på begäran av Europeiska unionens råd över ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av insynskraven med avseende på upplysningar om emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/34/EG (KOM(2003) 138 slutlig) (CON/2003/21)

serie: con

text: 1. Den 28 april 2003 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en framställan från Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av insynskraven med avseende på upplysningar om emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv

text: (nedan kallat det föreslagna direktivet).

type: stycke

text: 2. ECB:s behörighet att avge yttrande grundas på

text: artikel 105.4

text: första strecksatsen i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, eftersom direktivförslaget är av stor betydelse när det gäller att säkerställa finansmarknadernas integritet inom gemenskapen och att öka allmänhetens förtroende och den finansiella stabiliteten. I enlighet med

text: artikel 17.5

text: första meningen i ECB:s arbetsordning har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: 3. Det föreslagna direktivet syftar främst till att förbättra skyddet för investerarna och att öka effektiviteten på marknaden genom att öka den insyn som ges i form av information från emittenter av aktier och skuldebrev som handlas på europeiska reglerade marknader. Det föreslagna direktivet skall närmare bestämt förbättra den årliga finansiella rapporteringen från emittenterna, särskilt därigenom att gemensamma tidsfrister införs för årsrapporter. De aktuella reglerna om halvårsrapporter ses över, varvid internationella redovisningsstandarder skall beaktas, och kravet på halvårsrapporter utsträcks till att även omfatta värdepappersemittenter. Nya krav på kvartalsrapporter införs, de gällande reglerna för rapportering av större ändringar av innehav i företag som emitterar värdepapper förbättras och gemenskapens aktuella regler om information från emittenter moderniseras.

text: Allmän beskrivning

text: 4. ECB välkomnar och stöder i huvudsak det föreslagna direktivet, eftersom det ger verksamma medel för att förbättra effektiviteten på de europeiska finansmarknaderna, ökar integrationen och stärker den finansiella stabiliteten. Dessutom stärks ekonomins tillväxtpotential av utvecklade effektiva och konkurrenskraftiga finansiella marknader i Europa. ECB noterar att det föreslagna direktivet utgör en väsentlig del av det omfattande projekt för att modernisera lagstiftningen för värdepappersmarknaderna i Europa som avsågs i handlingsplanen för finansiella tjänster(1). Förordningen om tillämpning av internationella redovisningsstandarder(2), direktivet om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan(3) och det kommande direktivet om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel(4) utgör grunden för genomgripande förbättringar av effektiviteten totalt sett på de europeiska finansmarknaderna. Det föreslagna direktivet kompletterar det ovan nämnda projektet eftersom reglerna för finansiella rapporter och information till aktieägarna moderniseras.

text: 5. Införandet av harmoniserade och utökade krav på information kommer att få positiva effekter för den europeiska ekonomin eftersom marknadseffektiviteten kommer att öka, finansmarknadernas integration i Europa kommer att främjas och den finansiella stabiliteten inom euroområdet kommer att förbättras. Marknaden kommer att fungera mer effektivt eftersom rättidig, komplett och korrekt information från emittenterna bidrar till en bättre prisbildning. Detta minskar i sin tur dolda avvikelser i och med att marknaderna, emittenterna och investerarna får möjlighet att jämföra liknande investeringstillfällen i Europa, varigenom konkurrensen ökar och osäkerheten minskar. Ett enhetligt regelverk inom Europeiska unionen (EU) för finansiell rapportering, som tillämpas korrekt och likformigt, kommer också att öka investerarnas tilltro till det europeiska finansiella systemets integritet och leda till investeringar i ett bredare spektrum av europeiska företag. Detta kommer att ge en bättre allokering av resurser till de företag som bäst kan använda dem.

text: 6. Därutöver kan strängare krav på information förväntas sänka företagens kapitalkostnader. I det avseendet är förslagen om ökade krav på delårsrapporter och regelbundet återkommande tillförlitlig finansiell information av stor betydelse. Ökad information minskar osäkerheten i samband med företagens aktuella och kommande transaktioner. Detta kommer att öka investerarnas förtroende för företagens resultatrapporter, vilket bör minska företagens kapitalkostnader. Att koppla tillgången på kapital till graden av information grundas på uppfattningar inom agency theory. På områden med asymmetrisk information mellan företagsledning, innehavare av aktier och skuldebrevsinnehavare hjälper utökad information till att minska ogynnsamma urval och problem med moral hazard, vilket resulterar i lägre kapitalkostnader. Dessutom är informationskrav till fördel för emittenter eftersom det har en disciplinerande effekt på företagsledarna.

text: 7. Det föreslagna direktivet kommer också att främja integrationen av europeiska finansmarknader och därigenom göra det möjligt att utnyttja eurons alla potentiella fördelar. Harmoniseringen av informationskraven inom EU kommer att uppmuntra till större marknadsaktivitet över gränserna, särskilt vad gäller värdepapper emitterade av företag. Investerare som söker tillförlitlig vägledning för sina beslut kommer att skyddas av harmoniserade förfaranden i fråga om insyn, överensstämmelse och jämförbarhet när det gäller börsnoterade företags bokslut.

text: 8. ECB förväntar sig även att det föreslagna direktivet kommer att ha gynnsamma effekter på den finansiella stabiliteten. För det första kommer investerare, i och med att priserna på värdepapper bättre kommer att avspegla vinstutsikterna och de risker emittenterna tar, att ha bättre möjligheter att följa upp emittenter och att vidta nödvändiga ändringar om det skulle uppstå finansiell obalans. På så sätt minskar riskerna för att den finansiella stabiliteten skall undergrävas. För det andra kommer sen upptäckt av allvarliga felallokeringar av kapital att bli mindre vanliga i och med att rättidig, korrekt och överensstämmande information blir tillgänglig för investerarna. Därigenom minskas behovet av kraftiga priskorrigeringar. Det kan inte uteslutas att mer frekvent och detaljerad finansiell information kommer att på kort sikt medföra mera prisfluktuationer. På medellång sikt däremot bör prisfluktuationer med kraftiga förväntningskorrigeringar bli mindre uttalade. Totalt sett bör det ha en positiv inverkan på volatiliteten på marknaden. För det tredje kommer den förväntade förbättringen av effektiviteten på marknaden också att öka likviditeten på marknaden, vilket gör det möjligt för marknaderna att absorbera störningar på ett bättre sätt. Slutligen kommer den ökade diversifieringen över gränserna i investerarnas portföljer att bidra till att minska överrepresentationen av inhemskt orienterade investeringsbeslut. Detta kommer i sin tur att förbättra det europeiska finansiella systemets motståndskraft mot systemstörningar från enskilda finansiella marknader.

text: 9. Såsom framgår nedan anser ECB dock att vissa punkter behöver diskuteras ytterligare. Detta gäller främst hur vissa av stadgandena i förslaget till direktiv skall tillämpas på ECB och de nationella centralbankerna, regler om halvårsrapporter, samordning med tillsynsmyndigheternas rapporteringskrav, regler som rör berörda myndigheter och behovet att hänvisa till europeiska standarder.

text: Hur förslaget till direktiv skall tillämpas på ECB och de nationella centralbankerna

text: 10. ECB noterar att artikel 8 i förslaget till direktiv undantar ECB och de nationella centralbankerna, i egenskap av offentliga myndigheter som emitterar värdepapper, från reglerna om offentliggörandet av regelbundet återkommande information (artiklarna

text: ) men inte från andra regler som rör offentliggörande. Detta innebär att förslaget inte tar hänsyn till ECB:s speciella uppgifter, särskilt dess uppgifter vad gäller euroområdets penningpolitik. Om förslaget till direktiv skulle tillämpas på ECB skulle detta kunna försvåra ECB:s arbete. I själva verket kan genomförandet av den gemensamma penningpolitiken i vissa fall vara beroende av emissioner av skuldebrev som ett instrument för monetär kontroll, som kan göras i syfte att reglera strukturella likviditetspositioner i Eurosystemet visavi banksystemet för att skapa (eller öka) ett likviditetsunderskott i banksystemet. I "Allmän dokumentation av Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden"(5) framgår också att den är behörig att ge ut skuldebrev. Eftersom skuldebrev som emitteras som instrument för monetär kontroll är av ett särskilt slag, anser ECB att detta rättfärdigar att vissa av reglerna i förslaget till direktiv inte tillämpas på ECB.

text: 11. Om vissa av reglerna i förslaget till direktiv tillämpas på ECB och de nationella centralbankerna kan detta även få negativa följder för deras förmåga att fullgöra specifika penningspolitiska uppgifter. Ett exempel på detta är artiklarna

text: , enligt vilka de nationella centralbankerna är skyldiga att informera om större innehav. I detta sammanhang noterar ECB att sådana regler kan medföra att centralbanker får informationsplikt avseende värdepapper som de erhållit som säkerhet inom ramen för sin penningpolitik, något som skulle försvåra centralbankernas arbete och begränsa deras manöverutrymme. Om dessa regler om information tillämpas även på värdepapper som erhållits som säkerhet skulle detta även kunna påverka den europeiska repomarknaden negativt och skulle kunna stå i motsatsförhållande till målet att förenkla användningen av finansiella säkerheter genom minskade administrativa krav, såsom framgår av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/47/EG av den 6 juni 2002

text: om ställande av finansiell säkerhet(6). ECB anser därför att frågan behöver diskuteras ytterligare.

text: 12. ECB noterar även att både ECB själv och de nationella centralbankerna, antingen genom fördraget eller stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, och vad gäller icke-deltagande nationella centralbanker genom sina respektive stadgar, getts specifika penningpolitiska uppgifter som kan vara svåra att förena med tillämpningen av förslaget till direktiv på centralbanksaktiviteter som rör genomförandet av penningpolitiken. ECB noterar att centralbankernas särdrag redan har beaktats i direktiven om värdepappersreglering. Detta innebär att värdepapper som ges ut av ECB och de nationella centralbankerna skall vara undantagna från det ovan nämnda, s.k. prospektdirektivet när detta träder i kraft(7). Om de värdepapper som ECB och de nationella centralbankerna emitterar till allmänheten är undantagna från tillämpningen av de harmoniserade reglerna om offentliggörande bör de, i överensstämmelse härmed, inte heller omfattas av reglerna om informationsplikt i det nu aktuella direktivförslaget. Trots detta kan det i specifika fall finnas skäl för de nationella centralbankerna att lämna information till investerarna, eftersom deras aktier i vissa fall får handlas på reglerade marknader. I sådana fall bör de nationella centralbankernas informationsplikt styras av nationella lagar som tar hänsyn till deras speciella ställning. I enlighet med fördraget måste ECB konsulteras om sådana lagar, för att bedöma huruvida de står i överensstämmelse med fördraget och stadgan. Mot bakgrund av detta anser ECB att förslaget till direktiv inte bör tillämpas på medlemmarna i Europeiska centralbankssystemet.

text: Halvårsrapporter (

text: artikel 5

text: 13. ECB noterar att emittenter i enlighet med

text: artikel 5

text: måste offentliggöra halvårsrapporter och att dessa skall innefatta en kortfattad sammanställning av räkenskaperna och en uppdatering av den senaste förvaltningsberättelsen. ECB välkomnar i princip denna artikel, som kommer att förbättra och harmonisera prisbildningen inom hela EU, och som beaktar internationella redovisningsstandarder. Hänvisningen till internationella redovisningsstandarder välkomnas eftersom den stöder ECB:s uppgifter på statistikområdet. Dessa standarder överensstämmer i huvudsak med europeiska och internationella statistikstandarder. ECB vill i det sammanhanget betona värdet av att säkerställa att europeiska och internationella statistik- och redovisningsstandarder är så överensstämmande som möjligt. Harmoniseringen gör det möjligt att använda samma uppgiftskälla för flera ändamål. Därigenom kommer statistiken att bli tillförlitligare och emittenternas rapporteringsbörda kommer att minska. ECB noterar dock att det enligt det föreslagna direktivet inte finns någon skyldighet att låta revisorer granska halvårsrapporterna. Kommissionen skall enligt

text: artikel 5.5 c

text: vidta genomförandeåtgärder, enligt kommittéförfarandet, för att göra sådan granskning obligatorisk "i det fall det finns ett brådskande behov av att öka investerarskyddet i gemenskapen". Eftersom halvårsrapporter i vissa medlemsstater redan måste granskas av revisorer, skulle ECB föredra obligatorisk revisorsgranskning inom hela EU för att undvika nationella skillnader, som skulle kunna leda till ojämn kvalitet på såväl finans- som statistikuppgifterna och det sätt på vilka dessa rapporteras.

text: Kvartalsrapporter (

text: artikel 6

text: 14. ECB noterar att

text: artikel 6

text: ålägger emittenter vars aktier upptas till handel på en reglerad marknad att kvartalsvis offentliggöra finansiella uppgifter. Som anförts ovan stöder ECB rent allmänt en utveckling mot högre krav på emittenter av finansiella tillgångar, både vad gäller frekvens och kvalitet. Såsom kommissionen angett(8) offentliggör redan flera börsnoterade europeiska företag kvartalsrapporter. ECB välkomnar de föreslagna reglerna som kommer att harmonisera formerna för sådana rapporter. Detta har redan blivit viktig information för investerare som följer företagen. Rättidigt offentliggörande av återkommande information säkerställer att alla aktörer på finansmarknaderna får tillgång till viktig finansiell information och underlättar därigenom en effektiv prisbildning på finansiella tillgångar. Kvartalsrapporterna bör emellertid endast innehålla sådan information som anses särskilt viktig för investerare så att uppgiftsbördan minskas till ett minimum för emittenterna.

text: Samordning med tillsynsmyndigheternas rapporteringskrav

text: 15. ECB noterar att värdepappersemittenter, särskilt reglerade enheter, kommer att omfattas inte enbart av skyldigheten att lämna uppgifter enligt det föreslagna direktivet utan också enligt andra EU-direktiv. Börsnoterade kreditinstitut måste exempelvis följa informationsreglerna i

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000

text: om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut(9), och både kreditinstitut och värdepappersföretag blir tvungna att följa de informationsregler som kommer att tas in i tredje pelaren av direktivet om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut(10) när detta omarbetats. För att säkerställa att de börsnoterade institutens totala uppgiftsbörda inte blir orimlig skulle kommissionen eventuellt kunna överväga att undersöka om det är möjligt att åstadkomma större samordning av EU:s olika informationskrav. Exempelvis måste enligt artikel 9.1 i det föreslagna direktivet en emittent underrättas om en värdepappersinnehavare till följd av förvärv eller avyttring innehar minst 5 % av röstetalet eller kapitalet. Enligt artiklarna

text: och

text: i direktiv 2000/12/EG skall de behöriga myndigheterna underrättas om det föreligger en avsikt att förvärva ett större innehav, så att andelen av röstetalet eller kapitalet uppgår till 10 % eller mer. Likaledes skulle kommissionen eventuellt kunna överväga om det finns anledning att eftersträva ytterligare överensstämmelse mellan informationskraven för börsbolag i det föreslagna direktivet och de informationskrav för finansinstitut som för närvarande utarbetas i samband med omarbetningen av kapitalkravsdirektivet.

text: Reglerna om behöriga myndigheter (artiklarna

text: och

text: 16. ECB har, när det gäller reglerna om behöriga myndigheter, två synpunkter. För det första skall medlemsstaterna enligt

text: artikel 20.1

text: utse en enda behörig administrativ myndighet. Enligt

text: artikel 20.2

text: får medlemsstaterna tillåta att den behöriga myndigheten delegerar uppgifter till andra instanser, exempelvis till enheter som driver reglerade marknader. Särskilda villkor gäller för delegation av uppgifter. Bland annat skall instanserna i fråga vara organiserade så att möjliga intressekonflikter undviks. I likhet med vad som framfördes i ECB:s yttrande över prospektdirektivet(11) anser ECB att det blir allt viktigare med effektiva åtgärder för att förhindra intressekonflikter i och med att fler och fler börser övergår till att bli vinstdrivande enheter, samtidigt som de fortfarande behåller börsintroduktioner och andra "offentliga funktioner". Det finns därför behov av att finna lämpliga regler för att ta itu med och lösa intressekonflikter som kan uppstå på grund av börsernas förändrade ställning. ECB skulle därför välkomna om kommissionen kunde förtydliga vilka åtgärder som skulle kunna minska risken för sådana konflikter. Ytterligare säkerhetsåtgärder med avseende på sådana konflikter skulle dessutom kunna vara att kräva, inte enbart att dessa enheter organiseras på ett sådant sätt att möjliga intressekonflikter undviks, utan även att det införs metoder för att hantera de konflikter som kan uppstå.

text: 17. Enligt ECB:s uppfattning skulle dessutom området för samarbete mellan berörda myndigheter i det föreslagna direktivet kunna utvidgas. I direktivet anges endast samarbete mellan de behöriga myndigheter i hem- och värdmedlemsstaten som skall se till att kraven följs. Det skulle emellertid kunna vara motiverat med samarbete även med de nationella myndigheter och andra instanser som utövar offentlig respektive annan tillsyn av verksamheten i reglerade enheter, såsom kreditinstitut och värdepappersföretag vars värdepapper handlas på reglerade marknader. Detta skulle vara särskilt lämpligt med tanke på att viss information rörande börsnoterade finansinstitut måste ges både till allmänheten och till den berörda tillsynsmyndigheten. Kommissionen skulle därför kunna överväga att ta in en bestämmelse om nära samarbete mellan de tillsynsmyndigheter som avses i det föreslagna direktivet samt de myndigheter och andra instanser som utövar offentlig respektive annan tillsyn, förutsatt att detta är förenligt med sekretessreglerna.

text: Behovet av att hänvisa till en europeisk statistikstandard

text: 18. ECB skulle välkomna om det i det föreslagna direktivet föreskrevs att uppgifter i underrättelser om förvärv eller avyttring av större innehav enligt

text: artikel 9

text: skall följa europeisk statistikstandard enligt ENS 95(12). Detta skulle öka insynen och uppgifternas kvalitet eftersom de skulle grundas på harmoniserade definitioner och koncept. Dessutom skulle den särskilda insamlingen av dessa uppgifter genom ECB och de nationella centralbankerna inom ramen för ECB:s statistikinsamling bli överflödig.

text: 19. ECB skulle även välkomna inrättandet av ett gemensamt elektroniskt nät, eller plattform av elektroniska nät, mellan medlemsstaterna för att allmänheten lättare skall få tillgång till sådan information som skall lämnas enligt det kommande prospektdirektivet och det föreslagna direktivet, såsom föreslås i

text: artikel 18

text: . ECB skulle emellertid vilja rekommendera att uppgifter om sektorsklassificering av emittenter och klassificering efter instrument av emitterade värdepapper inkluderas. Dessa uppgifter måste annars samlas in separat av ECB och de nationella centralbankerna i de deltagande medlemsstaterna inom ramen för ECB:s statistikinsamling.

text: 20. Detta yttrande skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

text: Utfärdat i Frankfurt am Main den 30 september 2003.

text: Willem F. Duisenberg

text: ECB:s ordförande

text: (1) Planen godkändes av stats- och regeringscheferna vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002

text: om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (EGT L 243, 11.9.2002, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG av den 28 januari 2003

text: om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (EUT L 96, 12.4.2003, s. 16).

text: (4) Gemensam ståndpunkt

text: (EG) nr 25/2003

text: av den 24 mars 2003, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och om ändring av direktiv

text: (EUT C 125 E, 27.5.2003, s. 21).

text: (5) Bilaga I till riktlinje ECB/2000/7 av den 31 augusti 2000 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (EGT L 310, 11.12.2000, s. 1), ändrad genom riktlinje ECB/2002/2 (EGT L 185, 15.7.2002, s. 1).

text: (6) EGT L 168, 27.6.2002, s. 43. Se skäl 9.

text: (7) Artikel 1.2 a och b i den gemensamma ståndpunkten

text: (EG) nr 25/2003

text: (8) Motiveringen, s. 14.

text: (9) EGT L 126, 26.5.2000, s. 1, senast ändrat genom direktiv

text: (EUT L 35, 11.2.2003, s. 1).

text: (10) Rådets direktiv

text: av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut, EGT L 141, 11.6.1993, s. 1, senast ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG

text: (EUT L 35, 11.2.2003, s. 1).

text: (12) Återfinns i bilaga A till

text: rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996

text: om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (EGT L 310, 30.11.1996, s. 1), senast ändrad genom förordning

text: (EG) nr 1267/2003

text: (EUT L 180, 18.7.2003, s. 1).

type: vagledning

utgivare: ecb


text: OJ L 189, 3.7.1998, p. 42.

text: European Monetary Institute, Convergence Report, March 1998.

text: Those NCBs within the ESCB whose Member States have adopted the euro.

text: Directive

text: of the European Parliament and the Council of 19 May 1998 on settlement finality in payment and securities settlement systems, OJ L 166, 11.6.1998, p. 45.

text: The oversight function of NCBs has been described in detail in previous ECB opinions published on its website http://www.ecb.int. For example see ECB Opinion

text: of 7 August 2003 at the request of the Banca d’Italia on a draft regulation on payment systems, payment infrastructures and payment instruments and ECB Opinion

text: of 8 August 2003 at the request of Sveriges Riksbank on a draft law amending the Sveriges Riksbank Act (not yet published).

sprak: en

title: Opinion of the European Central Bank of 15 October 2003 at the request of the Finnish Ministry of Finance on a draft government proposal to amend the Suomen Pankki Act and other related acts (CON/2003/22)

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 15 October 2003 at the request of the Finnish Ministry of Finance on a draft government proposal to amend the Suomen Pankki Act and other related acts (

type: rubrik

text: Introduction

text: 1. On 15 September 2003 the European Central Bank (ECB) received a request from the Finnish Ministry of Finance for an opinion on a draft government proposal to amend the Suomen Pankki Act (Laki Suomen Pankista (214/1998)) of 27 March 1998, the Suomen Pankki Officials Act (Laki Suomen Pankin virkamiehistä (1166/1998)) of 30 December 1998, and the Financial Supervision Act (Laki Rahoitustarkastuksesta (587/2003)) of 27 June 2003 (hereinafter the ‘legislative proposal’).

text: 2. The ECB’s competence to deliver an opinion is based on the second indent of Article 105(4) of the Treaty establishing the European Community and the third indent of

text: Article 2(1) of Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the ECB by national authorities regarding draft legislative provisions , as the legislative proposal relates to the national central bank (NCB) of Finland (Suomen Pankki). In accordance with the first sentence of Article 17.5 of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council of the ECB has adopted this opinion.

text: 3. The legislative proposal addresses a number of matters directly related to policy issues of great importance to the Eurosystem. This opinion focuses on proposed measures affecting Suomen Pankki’s financial position and provisions relating to its power to issue norms. General assessment of the proposed measures affecting Suomen Pankki’s independence

text: 4. Article 109 of the Treaty provides that the Member States must ensure that their national legislation, including the NCBs’ Statutes, is compatible with the Treaty and the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank. Article 108 of the Treaty, reinforced by Article 7 of the Statute, requires an NCB that forms part of the European System of Central Banks (ESCB) to be independent. The legislative proposal contains, inter alia, three measures, (i) a substantial reduction of primary capital forcing Suomen Pankki de facto to sell part of its foreign reserve assets, (ii) an obligation to transfer 100% of profits to the State, as a rule, and (iii) a strict limitation on Suomen Pankki’s right to create financial provisions. The combined effect of these measures will weaken Suomen Pankki’s financial position over time, increasing the risk that it may not have sufficient resources in the future to carry out its ESCB-related and other tasks and making it dependent on the decisions of third parties in such situations. In view of the uncertainty about future financial demands on Suomen Pankki, it is vital to have adequate margins and to safeguard the real value of the bank’s resources in relation to its tasks. In its present form, the legislative proposal infringes the principle of financial independence with regard to Suomen Pankki and, especially as it entails the indirect enforced sale of foreign reserves, also undermines the principle of institutional independence with regard to Suomen Pankki. Therefore, the ECB concludes that the legislative proposal is incompatible with the Treaty and its intentions. Moreover, as the weakening of the financial position of an NCB forming part of the ESCB/Eurosystem cannot be seen in isolation from the system as a whole, the legislative proposal will have an adverse effect on the credibility and financial standing of the Eurosystem as a whole. Reduction of Suomen Pankki’s primary capital

text: 5. At the end of 2002 the amount of Suomen Pankki’s primary capital was EUR 841 million, this figure not having changed since 1984. The legislative proposal suggests reducing the amount of primary capital by nearly 90 % to EUR 100 million, resulting in a transfer of EUR 741 million as income to the State of Finland at the end of the year in which the proposed amendment would enter into force.

text: 6. The principle of financial independence of central banks embedded in Article 108 of the Treaty requires that ‘the NCBs be in a position to avail themselves of the appropriate means to ensure that their ESCB-related tasks can be properly fulfilled’ . The concept of financial independence also requires that an NCB must, at all times, have sufficient financial means to carry out its other functions, i.e. to perform its national tasks, to meet its international obligations, and to cover properly its administrative and operational expenses. The proposed reduction of Suomen Pankki’s capital including the de facto enforced sale of foreign reserve assets and also the reduction of a regular source of income increases the risk that Suomen Pankki may in the future have insufficient resources to carry out its ESCB-related tasks or its other tasks. For example, Articles 29 and 30.4 of the Statute oblige NCBs to be prepared to make further capital disbursements and transfers of foreign reserve assets to the ECB, and Article 33 of the Statute obliges NCBs to contribute to potential losses of the ECB. The NCBs also have other commitments regarding their foreign reserve assets and own funds, such as IMF-related commitments. Suomen Pankki’s national tasks include those related to financial stability and crisis prevention and management. Although systemic crises tend to be rare events, they can have great impact on the economy and should therefore receive appropriate attention from central banks. In such cases, an NCB’s ability to act swiftly may prove to be particularly valuable. In particular sufficient financial resources will assure public confidence as to the NCB’s ability to intervene independently to tackle the crisis. This would also strengthen the credibility of its public statements aimed at restoring confidence in the viability of the financial system as a whole.

text: 7. Reducing the equity of any one NCB and imposing restrictions on the management of its financial resources cannot be considered in isolation, as demonstrated by Articles 30.4, 32 and 33 of the Statute, from the potential effect of such a reduction on the financial position, and therefore on the credibility, of the Eurosystem as a whole. As a result, the ECB, not least as a matter of principle, expresses its serious concern at the proposal to reduce Suomen Pankki’s capital, which is based on an assessment made at a given point in time and in isolation from the position of the Eurosystem as a whole. The capital and reserves of an NCB within the Eurosystem form the basis of its financial independence, and by extension the financial independence of the constituent members of the Eurosystem as a whole. There are no objective reasons to justify proposals from Member States that have adopted the euro which weaken the Eurosystem’s financial standing and credibility.

text: 8. The obligation of Member States to ensure the independence of their NCBs puts them in an exceptional position, since it obliges the Member States to keep at arm’s length the assessment of the level of financial resources and the management of the capital of the NCBs. Such assessment should be based on the professional judgement of the relevant independent decision-making body – in Finland the Board of Suomen Pankki – rather than on the financial needs of the State, so that the NCB does not become dependent for its finances on either Government, Parliament or any other third party. The legislative proposal does not contain safeguards to ensure that Suomen Pankki will at all times be able to avail itself of the appropriate means to fulfil its ESCB-related tasks. Therefore the legislative proposal does not take into account this requirement of financial independence.

text: 9. According to the principle of institutional independence embedded in Article 108 of the Treaty and Article 7 of the Statute, the Member States and their Governments are prohibited from seeking to influence the members of the NCBs’ decision-making bodies, whose decisions may have an impact on the fulfilment by the NCBs of their ESCB-related tasks. This institutional framework implies that taking into account the restrictions set by the Eurosystem as a whole, it is the NCB itself that determines the structure and composition of its balance sheet. The legislative proposal does not specify how Suomen Pankki should generate the liquidity to pay out to the State the capital being reduced, but considering the structure of Suomen Pankki’s balance sheet, and the need to avoid interference with the single monetary policy, the legislative proposal will de facto force Suomen Pankki to sell part of its foreign reserve assets. Under Article 105(2) of the Treaty one of the NCBs’ ESCB-related tasks is to hold and manage the Member States’ official foreign reserves. The indirectly enforced sale of official foreign reserves that the legislative proposal entails would circumvent Suomen Pankki’s right and obligation, as part of the ESCB, to hold and manage official Member State foreign reserves independently.

text: 10. Moreover, the explanatory memorandum gives reasons for the proposed reduction by referring to Suomen Pankki’s lack of an independent monetary policy competence since January 1999. In this context the ECB would emphasise that shifting the monetary policy competence from the NCBs to the ECB did not abolish the NCBs’ responsibilities as an integral part of the Eurosystem. The nature of the NCBs’ responsibilities has changed from individual to collective Eurosystem responsibilities, with each NCB bearing a share thereof. Furthermore, the Eurosystem has followed a decentralised model of operation that vests in each NCB the responsibility for the implementation of Eurosystem tasks at national level. Distribution of Suomen Pankki’s profit

text: 11. According to the legislative proposal the rules on the allocation of Suomen Pankki’s profit would be amended. The current Suomen Pankki Act states that half of the profit is credited as income to the State and the other half is transferred to the reserve fund, unless the Parliamentary Supervisory Council decides to allocate the profits differently. The legislative proposal will change this rule and establish the compulsory transfer of the entire annual profit of Suomen Pankki to the State. A decision by the Parliamentary Supervisory Council to use the profit differently would require special justification.

text: 12. The ECB is seriously concerned with regard to the consequences of a legislative arrangement under which not even a share of Suomen Pankki’s profits is allocated to the reserve fund either automatically or based on the independent and professional judgement of the Board of Suomen Pankki after taking into account any possible future risks. The legislative proposal places the use of possible profits for such purpose at the sole discretion of the Parliamentary Supervisory Council. Financial independence in Member States where Government or Parliament can directly or indirectly exercise influence on the distribution of an NCB’s profit requires that, statutory provisions guarantee that the proper performance of the NCBs’ ESCB-related tasks is not hindered . The legislative proposal is deficient in this respect and incompatible with the requirement of financial independence embedded in Article 108 of the Treaty. Therefore, an explicit safeguard clause should be added to the Suomen Pankki Act in this respect. Additionally, and for the sake of clarity, the explanatory memorandum should state that the need to provide sufficient financial resources for Suomen Pankki’s future performance of ESCBrelated tasks is a valid justification for not distributing the entire profit to the State. Suomen Pankki’s right to make financial provisions

text: 13. The legislative proposal would abolish Suomen Pankki’s right independently to create financial provisions to safeguard the maintenance of the real value of its capital and reserves. The ECB stresses that future financial and economic developments cannot be foreseen with any degree of certainty, and therefore does not consider it justified for an NCB to be deprived of the opportunity to protect the real value of its capital.

text: 14. The legislative proposal allows exchange rate risk and the risk of variation in the market value of securities to be covered by making financial provisions. However, such provisions may only equal the amounts of annual realised net profits resulting from these sources. Where such net realised gains do not exist or are insufficient to cover future exposures, the legislative proposal leaves the decision of allocating regular profits to the general reserve fund to the discretion of the Parliamentary Supervisory Council. This arrangement is not compatible with the requirement for an NCB to be financially independent, as the professional assessment of the Board of Suomen Pankki regarding coverage of future exposures would, under the legislative proposal, not be decisive and there is no guarantee that Suomen Pankki has and will in future have sufficient resources to take care of its tasks. Summary conclusion on the proposed measures affecting Suomen Pankki’s finances

text: 15. The combined effect of the proposed legislative measures weakens Suomen Pankki’s financial position, allocates the assessment of whether Suomen Pankki has sufficient financial resources to carry out its ESCB-related as well as its other tasks to the judgement of the Parliamentary Supervisory Council without containing any statutory safeguards, and circumvents Suomen Pankki’s right and obligation to hold and manage the Member States’ official foreign reserves. This, in the view of the ECB, is not consistent with the principles of financial and institutional independence of central banks embedded in the Treaty. The ECB urges the Government of Finland to reconsider the legislative proposal so that said principles are not infringed and to ensure that Suomen Pankki’s financial regime will be compatible with the Treaty. Suomen Pankki’s power to issue norms regarding oversight

text: 16. The legislative proposal grants Suomen Pankki certain limited powers to issue norms in order to carry out its duties as part of the Eurosystem. According to the legislative proposal, the norms would only be addressed to those institutions that maintain or participate in such payment and clearing systems as the Finnish Ministry of Finance has designated under the Settlement Finality Directive .

text: 17. Article 105(2) of the Treaty and Article 3.1 of the Statute include as a basic Eurosystem central bank task the promotion of the smooth operation of payment systems. For the NCBs of the participating Member States, these Articles provide a legal basis for the oversight of payment systems functionally directly linked with settlement systems. Within the Eurosystem, oversight activities are generally performed at NCB level, in line with the common oversight policy defined for the Eurosystem by the ECB’s Governing Council. The ECB understands that in line with the NCBs’ oversight function , Section 3 of the Suomen Pankki Act provides the legal basis for Suomen Pankki’s oversight function by stipulating that it will both participate in maintaining the reliability and efficiency of the payment system and the overall financial system and assist in their development.

text: 18. The ECB supports the proposed measure, which makes it easier for Suomen Pankki to fulfil its oversight function in a sufficiently transparent way. The ECB notes, however, that the wording of the legislative proposal appears relatively restrictive and could prove to be impracticable. Firstly, Suomen Pankki is responsible for overseeing the reliability and efficiency of the overall infrastructure of the financial system, which includes securities settlement systems. Therefore, an explicit reference in the Suomen Pankki Act to Suomen Pankki’s oversight function regarding securities clearing and settlement systems might be helpful for the sake of clarification. Secondly, given the broad oversight function of Suomen Pankki, as described in the explanatory memorandum, it would be reasonable for all payment and securities clearing and settlement systems to be brought under the regulatory powers of Suomen Pankki, regardless of whether they are protected by the Settlement Finality Directive. Thirdly, ECB legal acts other than guidelines and instructions, such as decisions or regulations, as well as ESCB-wide agreements, are excluded from the explicit wording of the legislative proposal. The ECB would regret such limits being imposed on the regulatory powers of Suomen Pankki. The ECB notes that when adopting the Treaty Finland undertook to act in a manner enabling its central bank to abide by the legal instruments of the ECB with binding effect on it. The ECB invites the Finnish Government and Parliament to extend the explicit wording of the legislative proposal to cover ECB legal instruments binding on NCBs. This could be done for example by linking Suomen Pankki’s power to issue norms to its obligation to carry out its tasks as part of the ESCB. In this context, the ECB would point out that the NCBs are always bound by the content and parameters laid down in ECB legal acts, which do not allow discretionary powers to be used when implementing them. The ECB confirms that it has no objection to the competent national authorities making this opinion publicly available at their discretion. This opinion will be published on the ECB’s website. Done at Frankfurt am Main on 15 October 2003. The President of the ECB [signed] Willem F. DUISENBERG


text: OJ L 189, 3.7.1998, p. 42.

text: Hervorming van het toezicht op de financiële marktsector, Kamerstukken II 2001/02, 28122, nr. 2. 3 Convenant tussen Stichting Autoriteit Financiële Markten en De Nederlandsche Bank N.V. respectievelijk Stichting Pensioen- & Verzekeringskamerinzake de coördinatie van het toezicht, Amsterdam, 9 September 2002.

title: Opinion of the European Central Bank of 24 October 2003 at the request of the Ministry of Finance of the Netherlands on a draft law on provisions concerning the merger of De Nederlandsche Bank and the Pensions and Insurance Supervisory Authority Foundation (CON/2003/23)

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 24 October 2003 at the request of the Ministry of Finance of the Netherlands on a draft law on provisions concerning the merger of De Nederlandsche Bank and the Pensions and Insurance Supervisory Authority Foundation (

text: 1. On 2 September 2003 the European Central Bank (ECB) received a request from the Ministry of Finance of the Netherlands for an opinion on a draft law on provisions concerning the merger of De Nederlandsche Bank N.V. and the Pensions and Insurance Supervisory Authority Foundation (Bepalingen in verband met de fusie van De Nederlandsche Bank N.V. en de Stichting Pensioen- & Verzekeringskamer) (hereinafter the ‘draft law’).

text: 2. The ECB’s competence to deliver an opinion is based on the second indent of Article 105(4) of the Treaty establishing the European Community and the third indent of

text: Article 2(1) of Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions , since the draft law concerns the national central bank (NCB). In accordance with the first sentence of Article 17.5 of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council of the ECB has adopted this opinion.

text: 3. The draft law provides the legal basis for the merger of De Nederlandsche Bank (DNB) and the Pensions and Insurance Supervisory Authority Foundation (Stichting Pensioen- & Verzekeringskamer - PVK) and implements the Government’s intentions following the reallocation of supervisory tasks and responsibilities that has been in progress since 2002. The Dutch Government’s aim, once it had consulted market participants, was to replace the existing sectoral prudential supervision approach in the Netherlands with a functional approach. This would entail attributing prudential supervision tasks relating to all credit institutions, pension funds and insurerance undertakings, as well as the responsibility for the supervision of the financial system as a whole, to a new institution. This new institution consists of DNB merged with the PVK. A second institution, the Financial Markets Authority (Stichting Autoriteit Financiële Markten), will concentrate on conduct aspects of financial institutions, the transparency of financial markets and consumer protection issues. In order to support its decision, the Government provided Parliament with a memorandum entitled the ‘Reorganisation of the prudential supervision of the financial market sector’ .

text: 4. The ECB notes in particular that the proposed model follows on from an earlier model adopted in March 2002, according to which certain governing and supervisory board members were represented on the respective boards of both DNB and the PVK. This model was followed in April 2002 by a formal cooperation agreement between the two authorities. This closer cooperation was the logical consequence of the reallocation of supervisory responsibilities that was completed in 2002 on the basis of the above-mentioned memorandum and a covenant between DNB, the PVK and the Financial Markets Authority . These agreements laid down a new supervisory structure according to which prudential supervision, regarding the financial stability of financial institutions, was assigned to DNB and the PVK. DNB also remained responsible for the supervision of the financial system as a whole. This is the first time that the ECB has been consulted on the Dutch reorganisation.

text: 5. The draft law merges the two legal entities, DNB and the PVK, to form a single legal entity, which will retain the name De Nederlandsche Bank. Under the draft law the PVK’s assets are transferred to DNB and the PVK will cease to exist. All tasks attributed to the PVK by law are henceforth to be carried out by DNB. All of the PVK’s rights and obligations, including any pending legal proceedings, are to be transferred to DNB.

text: 6. Central banks have traditionally been closely involved in the prudential supervision of credit institutions due to their pivotal role in the financial system, in particular regarding implementing monetary policy and ensuring the proper functioning of payment systems. In the past this involvement has rarely related to the prudential supervision of pension funds and insurance undertakings, which are generally not considered to pose the same degree of systemic risk as credit institutions. However, over time the traditional borders between the banking and insurance segment of the financial system have become increasingly blurred, as is demonstrated by the emergence of ‘hybrid’ financial products, the increased use of risk transfer instruments and distribution agreements between the two sectors, and the growing role of financial conglomerates. Given the significant extent to which this has been the case in the Netherlands, and in view in particular of the important role in the Netherlands of financial groups that combine different types of financial services, merging the prudential supervision of credit institutions, pension funds and insurance undertakings into a single entity – DNB – should lead to a better understanding of the soundness of individual financial conglomerates. In addition, this should contribute to an earlier identification and better monitoring of systemic risk, thus contributing to financial stability. For these reasons the ECB welcomes the fact that DNB is becoming more involved in the prudential supervision of pension funds and insurance undertakings.

text: 7. The ECB particularly welcomes the fact that the draft law attributes new responsibilities to DNB, without affecting its powers in relation to the tasks it executes pursuant to the Treaty and the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank.

text: 8. The ECB also welcomes the likely increase in the effectiveness and efficiency of prudential supervision. The merged DNB will probably be more effective both internally and externally. Increased efficiency will benefit supervised institutions in particular, as they will encounter only one interlocutor instead of two at the supervisory level. The supervised institutions will have less onerous reporting obligations and directors, supervisory directors and key officers will be subject to a single review process. However, adequate safeguards should be taken to ensure that the reduction in administrative costs does not affect the quality of supervision. In particular during the first phase of the merger due care should be taken that high standards of supervision continue to be applied. Moreover, the ECB anticipates that these changes will further improve the quality of statistics transmitted to the ECB and at the same time keep the overall reporting burden low.

text: 9. The ECB notes that Article 7 of the draft law states that, by 1 November of each year, DNB must specify a budget for its activities arising from: the Insurance Industry (Supervision) Act 1993 (Wet toezicht verzekeringsbedrijf 1993), the Pensions and Savings Act (Pensioen- en spaarfondswet); the Funeral Insurance Business in Kind Supervision Act (Wet toezicht naturauitvaartverzekeringsbedrijf); the Professions Pension Scheme (Obligatory Participation) Act (Wet betreffende verplichte deelneming in een beroepspensioenregeling); the Industrial Pension Funds (Obligatory Participation) Act 2000 (Wet verplichte deelneming in een bedrijfstakpensioenfonds 2000); the Introduction of an Age Limit for the Notarial Profession and the Notarial Pension Funds Act (Wet tot invoering van een leeftijdsgrens voor het notarisambt en de oprichting van een notarieel pensioenfonds); the Access to Medical Insurance Act 1998 (Wet op de toegang tot ziektekostenverzekeringen 1998); and the FVP Privatisation Act (Wet privatiserinng FVP). This budget requires the approval of the Minister for Finance and the Minister for Social Affairs and Employment. As is further elaborated in the accompanying explanatory memorandum, this requirement is limited to DNB’s function as insurance sector supervisor and does not therefore infringe on DNB’s (financial) independence as an NCB within the European System of Central Banks as required by Article 108 of the Treaty.

text: 10. The ECB notes that

text: Article 8

text: specifies that in 2008, and thereafter every five years, the Minister for Finance and the Minister for Social Affairs and Employment must send Parliament a joint report on the effectiveness and suitability of the work performed by the PVK with regard to its tasks pursuant to: the Insurance Industry (Supervision) Act 1993; the Pensions and Savings Act; the Funeral Insurance Business in Kind Supervision Act; the Professions Pension Scheme (Obligatory Participation) Act; the Industrial Pension Funds (Obligatory Participation) Act 2000; the Introduction of an Age Limit for the Notarial Profession and the Notarial Pension Funds Act; the Access to Medical Insurance Act 1998; and the FVP Privatisation Act. Thus the report focuses on the efficiency and effectiveness of DNB’s supervision of the pension funds and insurance sector and the explanatory memorandum emphasises that the report will not address DNB’s ESCB related tasks.

text: 11. The ECB confirms that it has no objection to the competent national authorities making this opinion publicly available at their discretion. This opinion will be published on the ECB’s website six months after the date of its adoption. Done at Frankfurt am Main on 24 October 2003. The President of the ECB Willem F. DUISENBERG


text: OJ L 189, 3.7.1998, p. 42.

title: Opinion of the European Central Bank of 19 November 2003 at the request of the Irish Department of Finance on a draft Central Bank and Financial Services Authority of Ireland Bill (No. 2) 2003 (CON/2003/24)

text: 1. On 24 September 2003 the European Central Bank (ECB) received a request from the Irish Department of Finance for an opinion on the draft Central Bank and Financial Services Authority of Ireland Bill (No. 2) 2003 (the ‘No. 2 Bill’).

text: 2. The ECB’s competence to deliver an opinion is based on the second indent of Article 105(4) of the Treaty, the second indent of Article 4(a) of the Statute and

text: Article 2 of Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on consultation of the ECB by national authorities regarding draft legislative provisions . The ECB is competent to deliver an opinion as the No. 2 Bill contains provisions concerning a national central bank and rules which materially influence the stability of financial institutions. In accordance with the first sentence of Article 17.5 of the ECB’s Rules of Procedure, this opinion has been adopted by the ECB’s Governing Council.

text: 3. The No. 2 Bill is to a large extent follows on from issues arising as a result of the first Central Bank and Financial Services Authority of Ireland Act 2003, enacted earlier this year (the ‘No. 1 Act’), which established a new Irish Financial Services Regulatory Authority (IFSRA) as a constituent, but autonomous, part of the newly restructured Central Bank and Financial Services Authority of Ireland. Specifically the No. 2 Bill contains seven main elements. First, the establishment of a Financial Services Ombudsman to deal with consumer complaints about financial institutions. Second, the establishment of consumer and industry panels for the IFRSA to consult with interested parties. Third, new reporting and auditing obligations for financial institutions. Fourth, IFRSA powers to impose penalties on financial institutions. Fifth, regulatory requirements for informal money transmission services. Sixth, regulatory requirements for certain firms providing home loans. Seventh, miscellaneous amendments to financial services legislation. The ECB would like to confine its comments on the No. 2 Bill to a number of discrete points, as set out in this opinion.

text: 4. As part of the follow-up to the No. 1 Act, the ECB would like to highlight a technical, drafting point in connection with one specific provision which the ECB considers to be important. It is recalled that in the ECB’s Opinion of 5 June 2002 at the request of the Department of Finance on a draft Central Bank and Financial Services Authority of Ireland Bill, 2002 (

text: ), the ECB noted that the IFSRA is under an obligation to consult and obtain the approval of the Governor of the Central Bank and Financial Services Authority of Ireland (the ‘Governor’) over matters relating to the stability of the financial system, including the issue, revocation and suspension of a licence or authorisation. As noted in the ECB Opinion, this provision is fundamental in the ECB’s view and should be made the most of in practice to allow for the continued close involvement of central banking functions in supervision matters, as was previously the case within the Central Bank of Ireland. Indeed, this involvement is seen as a necessary condition to allow the Eurosystem to contribute adequately to monitoring the risks to financial stability in the euro area. In addition, this provision also safeguards smooth coordination between the central banking functions exercised at a Eurosystem level and the supervisory functions carried out at national level.

text: 5. The ECB notes, however, that the final wording of the new Section 33C(9) of the Central Bank Act, 1942 (as introduced by the No. 1 Act) now provides that where the IFSRA considers it prudent in the circumstances, it may send a report to the Irish Minister for Finance on any matter relating to the financial stability of the Irish State’s financial system, and that the IFSRA may ‘otherwise’ act on such a matter only with the agreement of the Governor. This minor change in the wording may inadvertently infer that the IFSRA is only under an obligation to obtain the Governor’s approval on matters relating to the stability of the financial system in circumstances where it has not reported on such matters to the Minister for Finance. The ECB understands that this interpretation does not represent the intention of the drafters, as it was intended to ensure that the IFSRA may only act on any matter relating to the financial stability of the Irish State’s financial system with the agreement of the Governor. The ECB would therefore appreciate it if, as part of the current opportunity to ‘tidy up’ afforded by the No. 2 Bill, this provision could be re-drafted to reflect the true underlying intention in a clearer manner.

text: 6. Another related issue concerns the potential jurisdiction of the new Financial Services Appeals Tribunal (the ‘Appeals Tribunal’) over IFSRA decisions taken with the agreement of the Governor and relating to the financial stability of the Irish State’s financial system (e.g. decisions to revoke or suspend a license). Under the No. 1 Act the Appeals Tribunal has jurisdiction to, inter alia, hear and determine appeals made by affected persons against ‘appealable decisions’ of the IFSRA. After finishing the hearing of an appeal the Appeals Tribunal may affirm, vary or set aside an appealable decision, or alternatively substitute any appropriate decision that the IFSRA could have lawfully made in relation to the matter concerned. The No. 2 Bill defines an ‘appealable decision’ as a decision of the IFSRA that a provision of a designated enactment or designated statutory instrument declares to be an appealable decision. As noted in the footnotes to the explanatory memorandum accompanying the No. 2 Bill, separate legislation is being prepared to substitute the Appeals Tribunal for the courts in relation to appeals against supervisory decisions of the IFSRA, including notably decisions to refuse, withdraw or restrict a license or authorisation, with a full right of appeal from the Appeals Tribunal’s decision to the courts. The ECB considers that a non-judicial administrative review of any such IFSRA decision taken with the Governor’s agreement would be inconsistent with the independent discharge of the Governor’s ESCB-related task of contributing to the stability of the Irish State’s financial system.

text: 7. The ECB welcomes the proposed amendment to Section 103 of the Irish Companies Act 1963 requiring the Irish Registrar of Companies to enter in the companies register particulars of any provision of a floating charge that has the effect of prohibiting or restricting a company from issuing further securities that rank equally with that charge. Mortgage-backed promissory notes secured by floating charges over pools of mortgage assets held by a number of Irish counterparties to ESCB credit operations are currently eligible as ‘tier two’ assets for the collateralisation of ESCB credit operations. During the subsistence of the security, a negative pledge prohibits these counterparties from creating or permitting any encumbrance whatsoever over the charged property. Consistent with standard market practices, this negative pledge is registered with the Registrar of Companies in the case of companies, or in the public file maintained by the Central Bank and Financial Services Authority of Ireland in the case of building societies. The legal security of the floating charge should be further enhanced by making the standard market practice of registering negative pledges contained in floating charges mandatory. In particular, this reform should reinforce the view that registration constitutes notice of the negative pledge restriction contained in the floating charge, and that a fixed charge granted to a party which had notice of the existence of the negative pledge would not therefore have priority over that floating charge.

text: 8. The ECB notes the extension in the No. 2 Bill of the authorisation currently applying to bureaux de change to persons engaged in money transmission business, defined to include the service of transmitting money by means of a clearing network from persons within the Irish State to other persons (whether such persons are within the State or elsewhere). The ECB understands that such money transmission businesses may resemble features of payment and settlement arrangements which should fall within the oversight competence attributed to the Governor, who is responsible for promoting the efficient and effective operation of payment and settlement systems. The ECB would welcome a legislative clarification of this point.

text: 9. Finally, as also noted in the abovementioned ECB Opinion of 5 June 2002, the ECB notes that the No. 2 Bill restates and reorders existing Irish legislation relating to the Irish central bank’s functions and powers. While the ECB welcomes the partial consolidation of Ireland’s central bank statutes, and most particularly the Central Bank Act, 1942, the ECB notes that the provisions of Irish law relating to the basic structure of Ireland’s central bank and the performance of its ESCB-related tasks is still contained in a number of different laws including the surviving provisions of the original Central Bank Act, 1942, a number of provisions in the Central Bank Acts, 1971 and 1989, the surviving provisions of the Central Bank Act, 1998, a number of provisions of the Economic and Monetary Union Act, 1998 (as amended by the Finance Act, 2002), the No. 1 Act, as well as a number of additional laws concerning currency matters. The lack of a consolidated central bank statute creates a structure for Ireland’s central bank that is somewhat lacking in transparency. The twin goals of clarity and transparency would suggest that at the first suitable opportunity the Irish Government should undertake a consolidation exercise. In addition, a full consolidation of Ireland’s central bank statutes would greatly assist the ECB in fulfilling its ongoing task of responding to consultations from the Irish authorities on draft legislation within the ECB’s field of competence. In this context it is noted that Ireland’s central bank statutes are the only central bank statutes in the Eurosystem which have not been consolidated.

text: 10. The ECB confirms that it has no objection to the competent national authorities making this opinion publicly available at their discretion. This opinion will be published on the ECB’s website six months after the date of its adoption. Done at Frankfurt am Main on 19 November 2003. The President of the ECB [signed] Jean-Claude TRICHET


text: OJ L 344, 28.12.2001, p. 76. 3 As amended by Article 5 of the draft law which inserts a paragraph 1bis point 2º e) into

text: Article 3

text: . 4 As amended by Article 18 of the draft law. 5 As amended by Article 19 of the draft law. 7 As amended by Article 7(5) of the draft law.

title: Opinion of the European Central Bank of 25 November 2003 at the request of the Belgian Ministry of Finance on a draft law amending the Law of 11 January 1993 on the prevention of the use of the financial system for the purpose of money laundering, the Law of 22 March 1993 on the legal status and supervision of credit institutions and the Law of 6 April 1995 on secondary markets, on the legal status and supervision of investment firms on intermediaries and investment advisers (CON/2003/25)

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 25 November 2003 at the request of the Belgian Ministry of Finance on a draft law amending the Law of 11 January 1993 on the prevention of the use of the financial system for the purpose of money laundering, the Law of 22 March 1993 on the legal status and supervision of credit institutions and the Law of 6 April 1995 on secondary markets, on the legal status and supervision of investment firms on intermediaries and investment advisers (

text: 1. On 28 October 2003, the European Central Bank (ECB) received a request from the Belgian Ministry of Finance for an opinion on a draft law amending the Law of 11 January 1993 on the prevention of the use of the financial system for the purpose of money laundering, the Law of 22 March 1993 on the legal status and supervision of credit institutions and the Law of 6 April 1995 on secondary markets, on the legal status and supervision of investment firms on intermediaries and investment advisers (the ‘draft law’).

text: 2. The ECB’s competence to deliver an opinion is based on the second indent of Article 105(4) of the Treaty establishing the European Community and the second and fifth indents of

text: Article 2(1) of Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the ECB by national authorities regarding draft legislative provisions , as the draft law contains provisions concerning, among other things, restrictions on cash payments and new obligations for the financial sector that could impact on means of payment and payment systems. In accordance with the first sentence of Article 17.5 of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council of the ECB has adopted this opinion.

text: 3. On 30 September 2002 the ECB adopted European Central Bank Opinion

text: at the request of the Belgian Ministry of Finance on a draft law amending the law of 11 January 1993 on the prevention of the use of the financial system for the purpose of money laundering. The ECB refers back to this opinion, a copy of which is annexed, for the provisions of the draft law it has already addressed. In the current opinion the ECB has examined the new provisions and where relevant provisions from the earlier draft law whose wording has been amended.

text: 4. Like its predecessor, the draft law transposes Directive

text: of the European Parliament and of the Council of 4 December 2001 amending

text: Council Directive 91/308/EEC

text: on prevention of the use of the financial system for the purpose of money laundering . However, it goes further than its predecessor by taking into account the review of the Forty Recommendations issued by the Financial Action Task Force (FATF) on 20 June 2003 as well as the FATF’s Eight Special Recommendations on the financing of terrorism issued on 31 October 2001.

text: 5. Firstly, the ECB welcomes the fact that within the list of predicate offences contained in Article 3 of the Law of 11 January 1993, the counterfeiting of coins or banknotes has been included . Including the offence of counterfeiting ensures compliance with FATF Recommendation 1, which states that countries should apply the crime of money laundering to all serious offences, with a view to including the widest range of predicate offences.

text: 6. Secondly,

text: Article 10

text: bis of the Law of 11 January 1993 would now provide that ‘The price at which immovable property is sold may only be paid by means of a bank transfer or a cheque, except for an amount that does not exceed 10% of the sale price, and provided that this amount is not greater than EUR 15 000’. In

text: Article 10

text: ter a general prohibition on cash payments for items whose value is equal to or higher than EUR 15 000 is introduced. The ECB notes that this specific restriction on cash payments does not affect the status of legal tender of banknotes and is compatible with Community law. This point was already underlined in

text: recital 19

text: of

text: Council Regulation (EC) No 974/98 of 3 May 1998

text: on the introduction of the euro , which expressly states that ‘limitations on payments in notes and coins, established by Member States for public reasons, are not incompatible with the status of legal tender of euro banknotes and coins, provided that other lawful means for the settlement of monetary debts are available’. Such means are available in Belgium.

text: 7. Thirdly, the abovementioned

text: Article 10

text: bis restricts the means of paying for immovable property to bank transfers and checks. The ECB notes that the objective of this provision is to facilitate the traceability of payments and considers that this objective would be better served by wording that also allows the use of other traceable means of payment.

text: 8. Fourthly, the new Article 4(5) of the Law of 11 January 1993 requires the entities referred to in Article 2 of the Law of 11 January 1993, whose activity includes the transferring of money within the meaning of

text: Article 139

text: bis of the Law of 6 April 1995 on secondary markets, on the legal status and supervision of investment firms, on intermediaries and investment advisers, to incorporate in transfers of money as well as in any communications relating to them, the relevant and exact information regarding the clients ordering these transactions. Furthermore, these same entities must ensure that this information is stored and retransmitted if they intervene as intermediaries in a payment chain. The ECB understands that the requirement proposed in the new paragraph will only be applicable to entities mentioned in the first paragraph of

text: Article 139

text: bis of the Law of 6 April 1995 when performing activities other than those related to clearing and settlement services. In fact, it is almost impossible to apply this provision in practice to institutions when they are providing clearing and settlement services. From the ECB’s perspective, the tasks of these entities include the safe and efficient transmission of information contained in a payment message, but do not extend to checking the accuracy of the data included in the payment message itself. However, for the sake of clarity, the ECB suggests clearly stating in Article 7(5) of the draft law that entities performing clearing and settlement services are exempted from the requirements laid down by this Article.

text: 9. Finally, according to the commentary concerning Article 38 of the draft law, ‘A new transitional provision must be inserted obliging, on the one hand, the undertakings and professions that have recently become subject to the identification requirement to identify their normal clients within the year following the entry into force of the draft law and, on the other hand, obliging the undertakings and professions already subject to the identification requirement to apply the new rules laid down in Article 4 of the Law of 11 January 1993 to their existing clients within the year following the entry into force of the draft law’. However, the proposed provision that will replace the existing Article 24 of the Law of 11 January 1993 does not limit the transitional regime to the clients of entities that will in future be subject to the identification requirement. Nor does the proposed provision limit the transitional regime to the new identification measures that credit institutions and investment firms will in future have to comply with. It would be advisable to modify the wording to bring it into line with the commentary.

text: 10. The ECB confirms that it has no objection to the competent national authorities making this opinion publicly available at their discretion. This opinion will be published on the ECB’s website six months after the date of its adoption. Done at Brussels on 25 November 2003. The President of the ECB [signed] Jean-Claude TRICHET