text: Työryhmän mietintö 2025:50, valmiuslain kokonaisuudistus, Oikeusministeriö. 2

text: Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions (OJ L 189, 3.7.1998, p. 42, ELI: http://data.europa.eu/eli/dec/1998/415/oj). 3 Valmiuslaki (1552/2011); see also Opinions

text: and

text: . All ECB opinions are published on EUR- Lex. 4 Työryhmän mietintö 2025:50, p. 117. 5 Työryhmän mietintö 2025:50, p. 117.

text: Työryhmän mietintö 2025:50, p. 197; Section 6 of the draft law. 7 Section 6 of the draft law. 8 Sections 7 and 8 of the draft law; työryhmän mietintö 2025:50, pp. 203-208. 9 Chapter 16 of the draft law. 10 Section 6, first paragraph, of the draft law. 11 Työryhmän mietintö 2025:50, pp. 47 and 220; Sections 11 and 12 of the draft law. 12 Section 11 of the draft law. 13 Part III of the draft law. 14 Section 11, second paragraph, of the draft law. 15 Section 11, first paragraph , point (1), of the draft law. 16 Section 11, first paragraph, (1), point (2), of the draft law. 17 Section 11, first paragraph, point (5), of the draft law. 18 Section 12 of the draft law. 19 Section 14, second paragraph, of the draft law. 20 Sections 15 and 16 of the draft law. Section 17 of the draft law also provides for immediate application of the commissioning decree in certain circumstances.

text: Section 121 of the draft law. 22 Section 18 of the draft law. 23 Section 110 of the draft law. Under Section 15 of the existing law, following the declaration of emergency conditions and the adoption of a Government decree, matters including, for example, the import and export of securities, payment instruments and debt obligations and certain transactions that affect or may affect the quantity or quality of foreign payment instruments, securities or receivables owned or held by Finnish residents are subject to the authorisation of Suomen Pankki. Moreover, under Section 16 of the existing law, Suomen Pankki may, for example, grant exemptions from the duty of repatriation and the prohibition of currency transactions with non-residents provided for in Section 15 of the existing law. 24 Section 16 of valmiuslaki (1552/2011). 25 Työryhmän mietintö 2025:50, pp. 56-57. 26 Työryhmän mietintö 2025:50, pp. 56-57. 27 Työryhmän mietintö 2025:50, pp. 56-57. 28 Section 115, first paragraph, of the draft law. 29 Section 115, second paragraph, of the draft law. 30 Section 111, first paragraph, point (1), of the draft law. 31 Section 114 of the draft law. 32 On the content of the existing law, see paragraph B of Opinion

text: and paragraphs 3 to 7 of Opinion

text: . 33 Section 121 of the draft law.

text: Työryhmän mietintö 2025:50, p. 413. 35 Section 117 of the draft law. 36 Section 11, first paragraph, points (1), (2) and (5), of the draft law. The only exception is Section 121 of the draft law which does not have any limitation in relation to the grounds for the declaring emergency conditions. 37 Sections 110 and 111, Section 113, first paragraph, point (3), and Sections 114 and 115 of the draft law. 38 Section 109 of the draft law. 39 Työryhmän mietintö 2025:50, pp. 385-386. 40 Työryhmän mietintö 2025:50, pp. 385-386. 41 Työryhmän mietintö 2025:50, pp. 385-386. 42 Työryhmän mietintö 2025:50, pp. 385-386. 43 Työryhmän mietintö 2025:50, pp. 385-386. 44 Sections 109 to 117 and 120 and 121 of the draft law.

text: See paragraph 2.1 of Opinion

text: , paragraph 2.1 of Opinion

text: and paragraph 2.4 of Opinion

text: . 46

text: Article 3(1)

text: , point (c), of the TFEU. 47

text: Council Regulation (EU) No 1024/2013 of 15 October 2013

text: conferring specific tasks on the European Central Bank concerning policies relating to the prudential supervision of credit institutions (OJ L 287, 29.10.2013, p. 63, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2013/1024/oj). 48 See paragraph 2.1 of Opinion

text: , paragraph 2.1 of Opinion

text: and paragraph 2.4 of Opinion

text: . 49 See paragraph 10 of Opinion

text: , paragraph 8 of Opinion

text: , paragraph 2.1 of Opinion

text: , paragraph 2.1 of Opinion

text: and paragraph 2.7 of Opinion

text: . 50 Työryhmän mietintö 2025:50, pp. 197-198.

text: See paragraph 10 of Opinion

text: and paragraph 10 of Opinion

text: . 52 Opinion of Advocate General Emiliou of 2 June 2022, ,

text: Case C-72/22

text: PPU,

text: Valstybės sienos apsaugos tarnyba

text: ECLI:EU:C:2022:431, paragraph 111. 53 Opinion of Advocate General Emiliou of 2 June 2022, Valstybės sienos apsaugos tarnyba,

text: Case C-72/22

text: PPU, ECLI:EU:C:2022:431, paragraph 113. 54 Judgment of 15 May 1986, Johnston,

text: Case 222/84

text: , ECLI:EU:C:1986:206, paragraphs 27. 55 Opinion of Advocate General Emiliou of 2 June 2022, Valstybės sienos apsaugos tarnyba,

text: Case C-72/22

text: PPU, ECLI:EU:C:2022:431, paragraph 113. 56 Judgment of the Court of 19 December 1968, SpA Salgoil v Italian Ministry of Foreign Trade,

text: Case 13/68

text: , ECLI:EU:C:1968, paragraph 5; Judgment of the Court of 15 May 1986, Johnston,

text: Case 222/84

text: , ECLI:EU:C:1986:206, paragraph 26; Judgment of the Court of Justice of 17 December 2020, Commission v Hungary,

text: Case C-808/18

text: , ECLI:EU:C:2020:1029, paragraph 215.

text: Section 11 of the draft law. 58 Preventive legislation refers to laws designed to anticipate potential harms or threats before they occur. 59 Opinion of Advocate General Emiliou of 2 June 2022, Valstybės sienos apsaugos tarnyba,

text: Case C-72/22

text: PPU, ECLI:EU:C:2022:431, paragraph 112. However, it is doubtful that

text: Article 347

text: TFEU constitutes a reserve of sovereignty, see in this respect Koutrakos, P. ‘Is

text: Article 297

text: EC a “reserve of sovereignty”?’, Common Market Law Review, Vol. 37, Issue 6, pp. 1339-1362. 60 See Dittert, D., ‘

text: Article 347

text: TFEU’, in von der Groeben, H., Schwarze, J., Hatje, A., Terhechte, J. P. (eds.), Europäisches Unionsrecht, 8th edn. 2025, paragraph 22. 61 See Jaeckel, L., ‘

text: Article 347

text: TFEU’, in Grabitz, E., Hilf, M., Nettesheim, M. (eds.), Das Recht der Europäischen Union, September 2025, paragraph 24; Karpenstein, U., ‘

text: Article 347

text: TFEU’, in Schwarze, J., Becker, U., Hatje, A., Schoo, J. (eds.), EU-Kommentar, 4th edn. 2019, paragraph 9; Kokott, J., ‘

text: Article 347

text: TFEU’, in Streinz, R. (ed.), EUV/AEUV, 3rd edn., 2018, paragraph 7. 62 See paragraph 2.6 of Opinion

text: As there is no obligation to do the impossible ( ), the obligation of national authorities

text: impossibilium nulla obligatio est

text: to consult the ECB is subject to its being possible in the concrete emergency situation at hand. 64 In respect of legislative consultations, see, for example, Opinions

text: (two days),

text: (two days),

text: (one day) and

text: (one day). 65 Directive

text: of the European Parliament and of the Council of 23 July 2014 on the comparability of fees related to payment accounts, payment account switching and access to payment accounts with basic features (OJ L 257, 28.8.2014, p. 214, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2014/92/oj). 66

text: Article 16(1)

text: and

text: Article 17 of Directive 2014/92/EU

text: . 67 Laki luottolaitostoiminnasta (610/2014). See Section 6a of Chapter 14.

text: The ECB, Study on the payment attitudes of consumers in the euro area (SPACE) (2024), available on the ECB’s website at www.ecb.europa.eu. 69 See paragraph 2.1 of Opinion

text: . 70 See paragraph 1.3 of Opinion

text: . 71 See paragraph 1.3 of Opinion

text: . 72 See paragraph 1.5 of Opinion

text: . 73 COM(2023) 364 final. 74

text: Article 8

text: a and recital 8a of the Council Negotiating Mandate on the Proposal for a Regulation on the legal tender of euro banknotes and coins envisages that Member States should ensure that a cash resilience plan or combination of measures is established in order to ensure access to cash in different exceptional circumstances. Available on the Council’s website at www.consilium.europa.eu. 75 Section 110 of the draft law.

text: Section 117 of the draft law. 77 Directive

text: of the European Parliament and of the Council of 15 May 2014 establishing a framework for the recovery and resolution of credit institutions and investment firms and amending

text: Council Directive 82/891/EEC

text: , and Directives

text: and

text: , and Regulations

text: (EU) No 1093/2010

text: and

text: (EU) No 648/2012

text: , of the European Parliament and of the Council (OJ L 173, 12.6.2014, p. 190, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2014/59/oj) and

text: Regulation (EU) No 806/2014

text: of the European Parliament and of the Council of 15 July 2014 establishing uniform rules and a uniform procedure for the resolution of credit institutions and certain investment firms in the framework of a Single Resolution Mechanism and a Single Resolution Fund and amending

text: Regulation (EU) No 1093/2010

text: (OJ L 225, 30.7.2014, p. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2014/806/oj).

title: Opinion of the European Central Bank of 9 March 2026 on emergency powers (CON/2026/8)

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 9 March 2026 on emergency powers (

text: ) Introduction and legal basis

text: On 19 December 2025, the European Central Bank (ECB) received a request from the Finnish Ministry of Justice for an opinion on a working group report containing a draft law on emergency powers (hereinafter the ‘draft law’). The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) and Article 2(1), second, third, fifth and sixth indents, of

text: Council Decision 98/415/EC

text: , as the draft law relates to means of payment, Suomen Pankki, payment and settlement systems, rules applicable to financial institutions insofar as they materially influence the stability of financial institutions and markets, and the ECB’s tasks concerning the prudential supervision of credit institutions pursuant to

text: Article 127(6)

text: TFEU. In accordance with

text: Article 17.5

text: , first sentence, of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council has adopted this opinion.

text: 1. Purpose of the draft law

text: 1.1 The draft law repeals the existing law on emergency powers (hereinafter the ‘existing law’). The explanatory memorandum accompanying the draft law (hereinafter the ‘explanatory memorandum’) states that the aim of the draft law is to reform the existing law to align it with a modern understanding of the comprehensive security of a society and the threats that may have a serious impact on it . Moreover, the draft law aims to provide for a coherent and up-to-date regulatory regime facilitating timely and effective responses to different types of emergency conditions . 1.2 To this end, the draft law, inter alia, (a) expands the general preparedness obligation imposed on specific entities, including Suomen Pankki and the Finnish Financial Supervision Authority (FIN- FSA); (b) slightly amends the procedure for declaring emergency conditions under the existing law; and (c) amends some of the emergency powers in the financial sector.

text: 1.3 General preparedness obligation for specific entities The draft law maintains the general preparedness obligation for specific entities, including Suomen Pankki and the FIN-FSA, that already applies in normal circumstances . This means that Suomen Pankki and the FIN-FSA are required to ensure the uninterrupted performance of their statutory tasks in all circumstances to the greatest extent possible . Suomen Pankki and the FIN-FSA are required, inter alia, to assess and manage risks in their operating environment and preserve operational readiness in emergency conditions, and to compose and maintain a preparedness plan outlining, inter alia, the necessary actions and arrangements concerning governance, communication and cooperation . The draft law also obliges Suomen Pankki and the FIN-FSA to prepare for situations in which certain emergency powers under the draft law are adopted, and account for this in the preparedness plan . 1.4 Procedure for declaring emergency conditions 1.4.1 The draft law slightly amends the procedure for declaring the emergency conditions under the existing law. It sets out the substantive conditions based on which the Government of Finland, in consultation with the President of the Republic of Finland, may declare the emergency conditions , i.e. (a) that a situation which may be considered to constitute emergency conditions exists and (b) that the management of that situation requires the adoption of one or more of the emergency powers 13 14 under the relevant provisions of the draft law . Emergency conditions may be deemed to exist, for instance, in the event of: (a) an armed attack directed against Finland, or an attack comparable to it in terms of severity, and its immediate aftermath (‘armed attack’) ; (b) a significant threat of an armed attack directed against Finland, or of an attack comparable to it in terms of severity (‘threat of an armed attack’) ; and (c) certain hybrid scenarios that pose an immediate threat to, or an act, event, or a combination thereof affecting, for example, the livelihood of the citizens or the foundations of the national economy or the availability of essential payment and securities services (‘hybrid scenario’) . 1.4.2 Following a declaration of emergency conditions under the draft law , the Government may adopt a commissioning decree that may remain in force for a maximum duration of six months at a time . As a general rule, the commissioning decree must be submitted for the approval of the Finnish Parliament . Subsequently, the Government, or in some cases in the financial sector, the Ministry

text: of Finance , may adopt the necessary implementing decree(s) for the purpose of applying the

text: relevant emergency powers . The availability of the different emergency powers depends on the

text: basis of which the emergency conditions are declared.

text: 1.5 Emergency powers in the financial sector

text: 1.5.1 The draft law follows the existing law in continuing to provide for emergency powers in various

text: sectors, including communications, housing, social security, energy supply and financial and

text: insurance markets, whilst proposing some amendments to them.

text: 1.5.2 In particular, the emergency powers that are vested in Suomen Pankki under the existing law and

text: which aim to ensure the adequacy of the capital required by Finland’s economy are transferred to

text: the Government . The explanatory memorandum explains that this transfer is considered necessary

text: in view of the potentially undesirable effects that the application of the relevant provisions of the

text: existing law may have on people’s lives and on businesses’ operational needs . The explanatory

text: memorandum considers the lack of legislative limitations regarding, for example, the duration and

text: substance of the measures available to Suomen Pankki under the existing law to be problematic ,

text: and notes that Suomen Pankki does not have the necessary resources to process the large number

text: of administrative decisions that are expected .

text: 1.5.3 The draft law continues to enable the Government to grant exemptions from requirements

text: concerning, for example, the financial position of credit institutions . Additionally, these powers have

text: been broadened to encompass reporting requirements . The Government may also regulate, inter

text: alia, interest rates charged by credit institutions and, with a view to ensuring the smooth operation

text: of payments and settlement systems, restrict payments and asset withdrawals .

text: 1.5.4 The draft law also expands the emergency powers in other respects . It introduces a new provision

text: which empowers the Ministry of Finance to require financial institutions such as credit institutions to

text: (a) provide basic banking services and other financial services necessary for the functioning of

text: society; (b) offer services at certain locations in certain times; and (c) prioritise certain services or

text: service users over others . The explanatory memorandum notes, however, that a financial institution

text: cannot be obliged to provide services that it does not already provide in normal circumstances . The draft law also takes account of changes in Union legislation, addressing, for example, the emergence of new asset classes, proceedings such as bank resolution, and the establishment of the Finnish Financial Stability Authority (FIN-FFSA). Finally, the draft law enables the Government to adopt implementing decrees providing for exemptions from, for example, the legal requirements concerning bank resolution proceedings . 1.5.5 Emergency powers in the financial sector are available if the emergency conditions are declared on the basis of an armed attack, a significant threat of an armed attack or in certain hybrid scenarios . The authorities responsible for enforcing the implementing decrees adopted for the purpose of using the emergency powers in the financial sector are Suomen Pankki, the FIN-FSA and the FIN-FFSA in accordance with their statutory tasks. 1.6 Non-operationality of the ESCB 1.6.1 As a general condition for the application of several emergency powers in the financial sector , the emergency powers may be exercised only if the ECB and Suomen Pankki, acting in the performance of the tasks of the European System of Central Banks (ESCB) as part of that system, are not operational during the emergency conditions . 1.6.2 The explanatory memorandum states that the non-operationality of the ESCB is to be interpreted broadly as encompassing all situations in which the means of the ESCB are considered insufficient to manage the crises affecting the stability of financial markets . Moreover, the explanatory memorandum also notes that this provision of the draft law applies only insofar as the emergency powers under the draft law overlap with the tasks of the ESCB , meaning that the ESCB’s tasks related to central banking enjoy primacy vis-à-vis the emergency powers of the draft law . The explanatory memorandum also notes that the supervision of banks and other credit institutions does not fall within the scope of this provision of the draft law as such supervision is considered to be separate from the ESCB .

text: 2. General observations

text: 2.1 Scope of this opinion This opinion is confined to the provisions of the draft law concerning emergency powers relevant for the financial markets, Suomen Pankki and the FIN-FSA .

text: 2.2 Conferral of competences on the Union The ECB has previously noted that under the TFEU several competences are conferred on the Union, including the exclusive competence for monetary policy for Member States whose currency 45, 46 is the euro . The tasks that Member States assigned to the ESCB in this respect include, inter alia, setting interest rates, injecting or withdrawing liquidity in the market, ensuring efficient and sound clearing and payment systems, managing foreign reserves, issuing banknotes, and contributing to the stability of the financial system. Moreover, under

text: Council Regulation (EU) No 1024/2013

text: (hereinafter the ‘SSM Regulation’), specific tasks concerning the prudential supervision of credit institutions have been conferred upon the ECB . The responsibilities of the ECB in this respect include, inter alia, the granting and withdrawal of authorisations to take up the business of a credit institution, the assessment of acquisitions of qualifying holdings in credit institutions, the imposition of prudential requirements, reporting and disclosure obligations, and ensuring compliance with the relevant Union law as specified in Article 4 of the SSM Regulation.

text: 3. Specific observations

text: 3.1 Principle of sincere cooperation 3.1.1 Pursuant to the principle of sincere cooperation laid down in Article 4(3) of the Treaty on European Union, the Union and the Member States must, in full mutual respect, assist each other in carrying out tasks which flow from the Treaties . The Member States shall take any appropriate measure, general or particular, to ensure fulfilment of the obligations arising out of the Treaties or resulting from the acts of the institutions of the Union. The Member States shall facilitate the achievement of the Union's tasks and refrain from any measure which could jeopardise the attainment of the Union's objectives. 3.1.2 Against this backdrop, the ECB welcomes the fact that the draft law obliges Suomen Pankki and the FIN-FSA to ensure that their statutory duties are carried out with as little disruption as possible under all circumstances. The explanatory memorandum notes that the term ‘statutory tasks’ is generally intended to cover the tasks for the performance of which the entity in question has been established, or which it is legally obliged to undertake . The term therefore includes the tasks Suomen Pankki carries out as an integral part of the ESCB under the Treaties and FIN-FSA’s responsibilities under the SSM Regulation. 3.1.3 In addition to obliging Member States to strengthen the resilience and to safeguard the security of supply of Suomen Pankki and the FIN-FSA in the event of an impending uncertain security and

text: supply situation the principle of sincere cooperation also obliges Suomen Pankki and the FIN-FSA to prepare for such a situation. The ECB notes that the draft law does not distinguish between Suomen Pankki and the FIN-FSA on the one hand and other specific entities on the other hand, which – differently from Suomen Pankki and the FIN-FSA – do not act under the authority of the Union, in relation to the performance of Union tasks. As the ECB has its own contingency planning in place to ensure the continued performance of the tasks of the ESCB and the continued exercise of the responsibilities under the SSM Regulation, the general obligation of Suomen Pankki and the FIN-FSA to prepare should be made subject to coordination with the ECB, in line with the principle of sincere cooperation . 3.2 Safeguard clause of

text: Article 347

text: TFEU

text: Article 347

text: TFEU comprises a ‘safeguard clause’, which recognises, in essence, that a Member State may adopt the measures it considers necessary in the event of serious internal disturbances affecting the maintenance of law and order in the event of war, serious international tension constituting a threat of war, or in order to fulfil obligations it has accepted for the purpose of maintaining peace and international security. Similarly, Article 15(1) of the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR) allows Member States, in time of ‘public emergency threatening the life of the nation’, to ‘take measures derogating from its obligations under this Convention to the extent strictly required by the exigencies of the situation, provided that such measures are not inconsistent with its other obligations under international law’. 3.3 Conditions 3.3.1 It appears that the Court of Justice has not thus far ruled on the conditions for the application of this ‘safeguard clause’ . The fact that the draft law defines substantive conditions based on which the Government of Finland, in consultation with the President of the Republic of Finland, may declare emergency conditions on its territory is not, in itself, decisive. Otherwise, the application of

text: Article 347

text: TFEU would vary according to the conditions laid down in the national law of each Member State . Rather, the conditions of that provision would need to be given a uniform interpretation by the Court. Until now, the Court has clarified that

text: Article 347

text: TFEU concerns ‘wholly exceptional’ situations . In this respect it has been suggested that the circumstances in question must constitute genuine crises, verging on total collapse of internal security, the occurrence of which represents a grave danger for the very existence of the State . The Court has also clarified that

text: Article 347

text: TFEU is an exceptional and clearly defined provision whose limited character does not lend itself to a wide interpretation, and is a derogation which must be interpreted strictly .

text: 3.3.2 The wording of both the ‘safeguard clause’ and of Article 15(1) of the ECHR (‘in the event of’) requires (a) an emergency situation and (b) a causal link between that emergency situation and the measure adopted by a Member State. The draft law establishes two safeguards with the objective of ensuring the existence of a causal link in adopting the emergency powers. First, as noted in paragraph 1.4.1, emergency conditions may only be declared (a) if a situation which may be considered to constitute emergency conditions exists and (b) if the management of the emergency conditions requires the adoption of one or more of the emergency powers under the relevant provisions of the draft law. Second, depending on the situation on the basis of which the emergency conditions are declared, only a given set of emergency powers is available. While the ECB observes that these safeguards are not able to solve the problem of the potential absence of an emergency situation, it takes the view that the compatibility of preventive legislation with

text: Article 347

text: TFEU is ultimately for the Court of Justice to decide. 3.4 Possible measures 3.4.1 Based on the assumption that preventive legislation is possible, the ECB understands that

text: Article 347

text: TFEU could theoretically allow for a general derogation from all provisions of the TFEU and those adopted on its basis . On the basis of emerging doctrine in this developing area of law that has as yet attracted little in the way of commentary, a Member State may not only derogate from individual obligations imposed on it under Union law, but is also entitled to selectively adopt measures within the competence of the Union. This will not, however, have any bearing on the distribution of competences between the Union and the Member States . Rather, the competence of the Union and the right of a Member State to selectively adopt measures within that competence under

text: Article 347

text: TFEU exist in parallel for the limited duration of the emergency situation . Therefore,

text: Article 347

text: TFEU does not allow the temporary removal and taking over of the competence of the Union altogether or undermining the proper functioning of Union authorities. 3.4.2 Against this backdrop, the draft law may neither make the exercise of the emergency powers dependent on an assessment by national authorities that the ECB and Suomen Pankki, acting in the performance of the tasks of the ESCB as part of that system, are not operational nor interpret that non-operationality broadly. The tasks of the ESCB under the TFEU and the responsibilities of the ECB and the FIN-FSA under the SSM Regulation apply in all circumstances, including during emergency conditions, and cannot be unilaterally set aside by national authorities based on unilateral determinations of their operational capacity under national law . Rather, the exercise of the emergency powers under Section 109 of the draft law concerning the application of emergency

text: powers in the financial sector in emergency conditions should, as a general rule , be made subject to consultation of the ECB. Such consultation should establish whether the ECB is planning any measures of its own in relation to the specific emergency conditions in Finland and, if not, whether a unilateral measure by Finland would jeopardise the attainment of the Union’s objectives, such as the maintenance of price stability under

text: Article 127(1)

text: TFEU or the objectives pursued by the SSM Regulation. As the draft law focuses on the tasks of the ESCB, the ECB finds it useful to clarify that the ECB should be consulted irrespective of whether a unilateral measure affects the tasks of the ESCB or the responsibilities of the ECB and the FIN-FSA under the SSM Regulation. 3.4.3 Regarding the speed with which the ECB would respond to any consultation by the Finnish authorities, the ECB has been able in the past, in times of financial crisis, to deliver opinions in response to extremely urgent consultation requests by Member States on both legislative and nonlegislative matters . 3.5 Limitations When a Member State adopts the measures that it considers necessary under

text: Article 347

text: TFEU, it must comply with the principles of proportionality and sincere cooperation. The measures adopted must therefore be appropriate for solving the emergency situation at hand and not go beyond what is necessary in order to do so. As a result, derogations from Union law must be, inter alia, temporary. As

text: Article 347

text: TFEU explicitly mentions that the measures that a Member State may be called upon to take may affect the functioning of the internal market, the ECB highlights that the exercise of emergency powers in the financial sector may also affect the functioning of the Economic and Monetary Union in view of their spill-over effects on other Member States. In such case, irrespective of the fact that it is not explicitly mentioned in

text: Article 347

text: TFEU, the principle of sincere cooperation would require the ECB to be consulted also ex post with a view to adjusting these measures. 3.6 Role of cash in exceptional circumstances 3.6.1 As noted in paragraph 1.5.4, where the emergency conditions are declared, the Ministry of Finance may oblige certain financial institutions to provide basic banking services and other financial services essential for the functioning of a society, offer certain financial services at certain locations and times, and prioritise certain financial services over others. In this regard, Directive

text: of the European Parliament and of the Council provides that basic banking services include, inter alia, 66 67 cash deposits and withdrawals . This has been transposed into Finnish law and implemented. Therefore, the ECB notes that the draft law may enhance the availability of cash services in emergency conditions to some extent.

text: 3.6.2 The ECB understands that electronic payment instruments are the preferred payment method in Finland, while the use of cash is generally declining . However, the ECB has previously emphasised that cash could play an important role in the event of a disturbance in the payment system, even though automated teller machines (ATMs) and other service points may be affected due to their dependency on the interaction with the account-holding institutions . To strengthen the operational resilience of the cash supply in emergency conditions, financial institutions may therefore consider preparing for the provision of in-person cash services, including through bank clerks or other appointed agents or service providers, or offline cash withdrawals at ATMs. 3.6.3 Furthermore, the ECB notes that Sweden, where electronic payment methods are similarly preferred, has introduced legislative provisions to support the continued use of and access to cash . Credit institutions and branches that provide payment accounts with basic functions to consumers in Sweden are required to provide adequate cash withdrawal services to all consumers holding such accounts throughout the country . These measures, aimed at ensuring that cash remains a functional alternative to electronic payments, have also been considered necessary to contribute to enhancing preparedness for contingencies causing major disruptions in the payment system . 3.6.4 However, the ECB notes that the Commission proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the legal tender of euro banknotes and coins may result in measures aimed at ensuring the availability of cash in different exceptional circumstances where demand for it could rapidly increase, or where cashless payments are significantly disrupted . 3.7 Capital controls The draft law empowers the Finnish Government to impose capital controls if emergency conditions are declared . The ECB wishes to emphasise that any such restrictive measures should be strictly temporary and aimed at restoring financial stability. Furthermore, the ECB invites the consulting authority to reconsider the removal of capital control powers from Suomen Pankki, given the latter’s expertise and the critical role it would have in mitigating the costs and distortions associated with such capital controls. In order to ensure timely and efficient responses to capital flights, it is important not to reduce Suomen Pankki’s tasks. In view of Article 5 of the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank, the statistical data needed to support such action would be readily available to Suomen Pankki.

text: 3.8 Insolvency and bank resolution proceedings The draft law would allow the Finnish Government to adopt implementing decrees providing for exemptions from, for example, the legal requirements concerning insolvency proceedings and extend such powers to bank resolution proceedings . The ECB underlines that adherence to the bank resolution framework of the Union and the ECB’s competence in relation to

text: Regulation (EU) No 806/2014

text: and the SSM Regulation is critical for safeguarding financial stability and protecting depositors, while avoiding the imposition of a burden on taxpayers if banks fail.

text: Done at Frankfurt am Main, 9 March 2026.

text: [signed]

text: The President of the ECB

text: Christine LAGARDE


text: COM (2025) 837 final.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/2854 av den 13 december 2023

text: om harmoniserade regler för skälig åtkomst till och användning av data och om ändring av förordning

text: (EU) 2017/2394

text: och

text: direktiv (EU) 2020/1828

text: (dataförordningen) ( EUT L, 2023/2854, 22.12.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/2854/oj).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018

text: om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: och beslut nr

text: (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2018/1725/oj).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2554 av den 14 december 2022

text: om digital operativ motståndskraft för finanssektorn och om ändring av förordningarna

text: (EG) nr 1060/2009

text: (EU) nr 648/2012

text: (EU) nr 600/2014

text: (EU) nr 909/2014

text: och

text: (EU) 2016/1011

text: (EUT L 333, 27.12.2022, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2022/2554/oj).

text: Rådets förordning

text: (EU) nr 1024/2013

text: av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2013/1024/oj).

text: Se

text: artikel 46 a i Dora

text: Artikel 1.26 i förslaget till förordning som ändrar artikel 49 i dataakten. Se även punkt 1.2 i Europeiska centralbankens yttrande av den 5 september 2022 om ett förslag till en förordning om harmoniserade regler för rättvis åtkomst till och användning av data (dataakten) (

text: ) (EUT C 402, 19.10.2022, s. 5).

text: Artikel 58 i Dora

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/868 av den 30 maj 2022

text: om europeisk dataförvaltning och om ändring av förordning

text: (EU) 2018/1724

text: (dataförvaltningsakten) (EUT L 152, 3.6.2022, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2022/868/oj).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av den 20 juni 2019

text: om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (EUT L 172, 26.6.2019, s. 56, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2019/1024/oj).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1807 av den 14 november 2018

text: om en ram för det fria flödet av andra data än personuppgifter i Europeiska unionen (EUT L 303, 28.11.2018, s. 59, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2018/1807/oj).

text: Enligt

text: artikel 13.1 i direktivet

text: om öppna data är de tematiska kategorierna av värdefulla dataset geospatiala data, jordobservation och miljö, meteorologiska data, statistik, företag och företagsägande samt rörlighet. Enligt

text: artikel 13.2

text: Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter för att ändra bilaga I genom att lägga till nya tematiska kategorier av värdefulla dataset så att den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen återspeglas.

text: Europeiska centralbankens riktlinje

text: (EU) 2018/876

text: av den 1 juni 2018 om RIAD-data (ECB/2018/16) (EUT L 154, 18.6.2018, s. 3, ELI: http://data.europa.eu/eli/guideline/2018/876/oj).

text: Se

text: skäl 16

text: i

text: Artikel 1.18 i förslaget till förordning inför ett nytt kapitel VIIc i dataakten.

text: Artikel 1.7 i förslaget till förordning inför en ny

text: artikel 15

text: a i dataakten.

text: Artiklarna 14 och 15 i dataakten.

text: ‘Datahållare definieras i artikel 2.13 i dataakten som en fysisk eller juridisk person som har en rätt eller skyldighet, i enlighet med denna förordning, tillämplig unionsrätt eller nationell lagstiftning som antagits i enlighet med unionsrätten, att använda eller tillgängliggöra data, inbegripet produktdata eller data från tillhörande tjänster som denne har hämtat eller genererat under tillhandahållandet av en tillhörande tjänst, om detta avtalats.

text: Artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998

text: om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (EGT L 318, 27.11.1998, s. 8, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/1998/2533/oj).

text: Se det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (ENS 2010), finns på Eurostats webbplats www.ec.europa.eu/eurostat.

text: Punkt 2.3.1 i yttrande

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009

text: om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor,

text: rådets förordning (EG) nr 322/97

text: om gemenskapsstatistik och

text: rådets beslut 89/382/EEG

text: , Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2009/223/oj).

text: Skäl 15 i förslaget till förordning.

text: Artikel 17

text: b i förordning

text: (EG) 223/2009

text: Artikel 2.29 i förordning (EU) 2023/2854

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2024/2747 av den 9 oktober 2024

text: om inrättande av en ram med åtgärder relaterade till krissituationer på den inre marknaden och till resiliensen på den inre marknaden och om ändring av

text: rådets förordning (EG) nr 2679/98

text: (förordningen om krissituationer och resiliens på den inre marknaden) ( EUT L, 2024/2747, 8.11.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/2747/oj).

text: Rådets beslut av den 24 juni 2014 om närmare bestämmelser för unionens genomförande av solidaritetsklausulen (EUT L 192, 1.7.2014, s. 53, ELI: http://data.europa.eu/eli/dec/2014/415/oj).

text: Artikel 1.12 i förslaget till förordning som ersätter artikel 20 i dataakten.

text: Se punkt 2.3.3 i yttrande

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016

text: om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv

text: (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2016/679/oj).

text: I den mening som avses i

text: artikel 26 i GDPR

text: och artikel 28 i EUDPR.

text: I den mening som avses i

text: artikel 28 i GDPR

text: och artikel 29 i EUDPR.

text: I enlighet med artikel 34 i EUDPR.

text: Dessa inkluderar GDPR och

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2555 av den 14 december 2022

text: om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen, om ändring av förordning

text: (EU) nr 910/2014

text: och

text: direktiv (EU) 2018/1972

text: och om upphävande av

text: direktiv (EU) 2016/1148

text: (NIS 2-direktivet) (EUT L 333, 27.12.2022, s. 80, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2022/2555/oj),

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014

text: om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv

text: (EUT L 257, 28.8.2014, s. 73, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2014/910/oj) samt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2557 av den 14 december 2022

text: om kritiska entiteters motståndskraft och om upphävande av

text: rådets direktiv 2008/114/EG

text: (EUT L 333, 27.12.2022, s. 164, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2022/2557/oj).

text: Se punkt 3.3.1 i Europeiska centralbankens yttrande av den 11 april 2022 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen, och om upphävande av

text: direktiv (EU) 2016/1148

text: ) (EUT C 233, 16.6.2022, s. 22).

text: I enlighet med artikel 34 i EUDPR.

text: Europeiska datatillsynsmannen, yttrande 18/2025 om ett utkast till överenskommelse om gemensamt personuppgiftsansvar mellan Europeiska centralbanken och nationella behöriga myndigheter inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) (ärende 2024–1002), tillgängligt på Europeiska datatillsynsmannens webbplats på www.edps.europa.eu.

text: Artikel 34 i EUDPR.

text: Se skälen

text: och

text: i

text: DORA-förordningen

text: Detta har gjort det möjligt att ta itu med frågan om parallella inlämningar enligt DORA-förordningen,

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015

text: om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven

text: och

text: samt förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: och om upphävande av direktiv

text: (EUT L 337, 23.12.2015, s. 35, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2015/2366/oj) samt EBA:s motsvarande riktlinjer, vilket beskrivs i punkt 4.2.2 i Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 4 juni 2021 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om digital operativ motståndskraft för finanssektorn (EUT C 343, 26.8.2021, s. 1).

text: Se skäl 54 i förslaget till förordning.

text: Artikel 19 i Dora

publisher: Europeiska centralbanken

sprak: sv

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 10 mars 2026 om ett förslag till förordning om förenkling av lagstiftningsramen på det digitala området (det digitala omnibuspaketet) (CON/2026/9)

serie: con

text: Inledning och rättslig grund

type: rubrik

text: Den 9 december 2025 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europaparlamentet om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna

text: (EU) 2016/679

text: (EU) 2018/1724

text: (EU) 2018/1725

text: (EU) 2023/2854

text: och direktiven

text: (EU) 2022/2555

text: och

text: (EU) 2022/2557

text: vad gäller förenkling av lagstiftningsramen på det digitala området och om upphävande av förordningarna

text: (EU) 2018/1807

text: (EU) 2019/1150

text: (EU) 2022/868

text: och

text: direktiv (EU) 2019/1024

text: (det digitala omnibuspaketet) (nedan kallat förslaget till förordning).

type: stycke

text: ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom förslaget till förordning innehåller bestämmelser som berör ECB:s behörighetsområden, särskilt att genomföra unionens monetära politik i enlighet med

text: artikel 127.2

text: första strecksatsen och artikel 282.1 i fördraget, att främja ett väl fungerande betalningssystem enligt

text: artikel 127.2

text: fjärde strecksatsen och artikel 282.1 i fördraget, tillsynen över kreditinstitut enligt artikel 127.6 i fördraget samt ECB:s uppgifter i samband med insamling av statistiska uppgifter i enlighet med

text: artikel 5 i stadgan

text: för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan). I enlighet med

text: artikel 17.5

text: första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: 1. Allmänna kommentarer

text: 1.1 ECB stöder förslaget till förordning som är en viktig reform som syftar till att förenkla och optimera tillämpningen av det digitala regelverket i unionen. I den mån förslaget till förordning kan uppnå sitt mål att främja åtgärder som stärker unionens konkurrenskraft och minskar regelbördan för människor, företag och förvaltningar, kommer den att undanröja hinder för tillhandahållandet av tjänster och stödja utvecklingen av den digitala ekonomin i unionen, samtidigt man beaktar behovet av att upprätthålla högsta möjliga standarder för att främja unionens värden, inbegripet upprätthållandet av de grundläggande rättigheterna. Den digitala ekonomin blir allt viktigare och kan få konsekvenser för genomförandet av penningpolitiken eftersom den påverkar den miljö där penningpolitiken verkar genom att förändra konsumtions- och produktionsmönster, affärsmodeller och relativa priser på olika sätt i euroområdet och medlemsstaterna. Denna utveckling har betydande konsekvenser för variabler som är relevanta för penningpolitiken och mätningen av dessa, inbegripet sysselsättning, produktivitet, potentiell produktion och inflation. Den påverkar också den penningpolitiska transmissionen till hushåll och företag, vilket ökar den osäkerhet och komplexitet som beslutsfattarna står inför.

text: 1.2 ECB välkomnar särskilt förslagen om att förenkla arrangemangen för utbyte av data från myndigheter till företag samt från företag till myndigheter samt bestämmelserna för att behandla personuppgifter enligt Europaparlamentets och rådets förordning

text: (EU) nr 2023/2854

text: (nedan kallad dataakten). ECB deltar i stor utsträckning i insamlingen, utvecklingen, framställningen och spridningen av uppgifter som den använder för att utföra de uppgifter och verksamhet inom sitt behörighetsområde. Denna behörighet omfattar insamling av statistiska uppgifter som behövs för att kunna utföra Europeiska centralbankssystemets (ECBS) uppgifter enligt artikel 5 i ECBS-stadgan. ECB deltar också i många samarbetsinitiativ till stöd för delning av uppgifter och samarbete med unionens övriga institutioner, organ och byråer samt även medlemsstaternas behöriga myndigheter, tredjeländer och internationella organisationer. När den utför sina uppgifter får den också under vissa omständigheter behandla personuppgifter i enlighet med

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725

text: (nedan kallad EUDPR). Mot denna bakgrund stöder ECB de åtgärder som kommer att bygga upp ett enhetligt och sammanhängande regelverk för att främja tillgången till, och användningen av, uppgifter.

text: 1.3 ECB ansvarar också för att säkerställa efterlevnaden av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2554

text: (nedan kallad DORA-förordningen) för kreditinstitut som klassificerats som betydande i enlighet med

text: artikel 6.4 i rådets förordning (EU) nr 1024/2013

text: i enlighet med de tillsynsbefogenheter och tillsynsuppgifter som tilldelas genom den förordningen. I denna egenskap erhåller ECB rapporter från betydande kreditinstitut till sina nationella behöriga myndigheter om allvarliga informations- och kommunikationsteknikrelaterade incidenter (nedan kallade IKT-relaterade incidenter) och betydande cyberhot. En av ECBS grundläggande uppgifter är dessutom att främja väl fungerande betalningssystem, i enlighet med

text: artikel 127.2

text: fjärde strecksatsen i fördraget, vilket återspeglas i artikel 3.1 i ECBS-stadgan. I detta sammanhang erhåller ECB incidentrapporter från betalningsinstitut och institut för elektroniska pengar samt från kreditinstitut, i enlighet med DORA-förordningen. Mot bakgrund av dessa ansvarsområden och uppgifter välkomnar ECB rent allmänt insatser för att ytterligare förenkla och harmonisera ramen för rapportering av IKT-relaterade incidenter inom unionen och genomföra en centraliserad rapportering av allvarliga IKT-relaterade incidenter. Eftersom finanssektorn har gått i bräschen för genomförandet av en harmoniserad, heltäckande och effektiv ram för incidentrapportering stöder ECB åtgärder som förenklar efterlevnaden av kraven på incidentrapportering, baserat på de erfarenheter som gjorts inom finanssektorn.

text: 1.4 ECB är dock bekymrad över i vilken utsträckning föreslaget till förordning skulle medföra en förenkling i specifika fall där den inte minskar bördan för företag och offentliga myndigheter när det gäller regelefterlevnad. I detta yttrande beskriver ECB därför specifika tekniska iakttagelser och lämnar förslag avseende föreslaget till förordning.

text: 1.5 På grund av dessa farhågor välkomnar ECB också att kommissionen ska genomföra en utvärdering av dataaktens viktigaste kapitel senast den 12 september 2028 och av de nya kapitlen inom fem år efter det att föreslaget till förordning har trätt i kraft. På samma sätt är det viktigt att översynsklausulen i DORA-förordningen inte ändras, vilket kräver att kommissionen genomför en översyn och lägger fram en rapport om hur olika aspekter av DORA-förordningen fungerar. Denna översyn bör säkerställa att de berörda förordningarna fortsätter att fungera effektivt för att tjäna sina mål och på så sätt stöder utvecklingen av den digitala ekonomin i unionen.

text: 2. Digitala regler

text: 2.1 ECB stöder till fullo föreslaget till förordning som ett första steg för att förenkla det digitala regelverket och optimera dess tillämpning. De digitala reglerna som med tiden har utvecklats på områdena data, artificiell intelligens, onlineplattformar, dataskydd och cybersäkerhet har blivit komplexa och innehåller nu fragmenterade och överlappande bestämmelser som skapar osäkerhet för både myndigheter och företag.

text: 2.2 Genom att man i dataakten konsoliderar regler i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/868

text: om vidareutnyttjande av skyddade data som innehas av offentliga organ i medlemsstaterna med reglerna i

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024

text: om vidareutnyttjande av handlingar som innehas av offentliga myndigheter i medlemsstaterna eller offentliga företag skapar man en mer enhetlig struktur och mer konsekventa definitioner av centrala begrepp, vilket gör det lättare att tillämpa reglerna för datadelning. Detta kompletteras av att man upphäver föråldrade regler, särskilt reglerna i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1807

text: 2.3 För nationella centralbanker, som vanligtvis är myndigheter i medlemsstaterna och därför omfattas av regler som syftar till att underlätta vidareutnyttjande av data, medför detta ökad tydlighet som är välkommen. ECB och de nationella centralbankerna kommer också att gynnas av tydligare arrangemang när det gäller tillgången till data, särskilt källor med öppna data som har klassificerats som värdefulla dataset. Dessa dataset används i stor utsträckning av ECB när den utför sin uppgift enligt artikel 5.1 i ECBS-stadgan att samla in de statistiska uppgifter som behövs för att utföra ECBS uppgifter.

text: 2.4 Exempelvis används information om företag och företagsägande för att upprätthålla RIAD-databasen (Register of Institutions and Affiliates Data) som är en delad uppsättning data för referensuppgifter om rättsliga och andra statistiska institutionella enheter som samlas in för att stödja verksamhetsprocesser inom Eurosystemet samt utförandet av de uppgifter som faller under ECBS och den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM). I fall där ECB kan förlita sig på öppna data, dvs. data i ett öppet format som fritt kan användas, vidareutnyttjas och delas av vem som helst för vilket ändamål som helst, kan uppgiftslämnarnas rapporteringsbörda minskas och ECB kan dela denna information utan begränsningar inom ECBS och med andra offentliga myndigheter som den samarbetar med. ECB välkomnar att arrangemangen för tillgång till uppgifter och handlingar från den offentliga sektorn till företag inte påverkar unionens rättsliga system som utesluter tillgång till känsliga uppgifter och handlingar av skäl som rör insynsskydd för statistiska uppgifter och tystnadsplikt.

text: 2.5 Genom föreslaget till förordning införs en viktig ändring av skyldigheten för datahållare att göra uppgifter tillgängliga för ECB – samt andra offentliga organ, kommissionen och unionsorgan – om det finns ett exceptionellt behov av att använda dessa data. Denna bestämmelse gör det möjligt för ECB att begära att uppgiftsinnehavare vid behov gör uppgifter tillgängliga för att hantera ett allmänt nödläge eller om ett exceptionellt behov kan påvisas. Eftersom datahållare definieras brett ger bestämmelsen ECB möjlighet att i dessa undantagsfall samla in uppgifter från ett bredare spektrum av personer än vad som är tillåtet när ECB samlar in statistiska uppgifter baserat på ECB:s befintliga befogenheter. ECB får endast samla in statistiska uppgifter från medlemmar i den rapporterande populationen som definieras i

text: rådets förordning (EG) nr 2533/98

text: , som främst hör till sektorn finansiella företag enligt definitionen i Europeiska nationalräkenskapssystemet eller är juridiska och fysiska personer som innehar vissa finansiella positioner eller utför finansiella transaktioner.

text: 2.6 Som ECB tidigare har påpekat i ett yttrande finns stora fördelar med att göra det möjligt för den offentliga sektorn att få tillgång till och använda privatägda uppgifter för ett antal fastställda ändamål av allmänt intresse. När ECB utför sina penningpolitiska uppgifter använder ECB i stor utsträckning inte bara officiell statistik som framställs av ECB, med hjälp av de nationella centralbankerna och det europeiska statistiksystemet (ESS), utan även icke-officiella och icke-traditionella datakällor. Icke-traditionella uppgifter kan t.ex. hämtas från högfrekvent prisinformation, indikatorer för befolkningens rörlighet eller andra uppgiftskällor som inte nödvändigtvis innehas av finansiella företag. ECB har endast befogenhet att begära dessa uppgifter från privata datainnehavare i fall där det finns ett exceptionellt behov.

text: 2.7 Den huvudsakliga ändring som föreslaget till förordningen skulle införa är att begränsa de fall där denna befogenhet kan utövas till allmänna nödlägen, och exkludera andra fall där det kan finnas ett exceptionellt behov av att använda data. ECB skulle behöva visa att det finns ett exceptionellt behov av att använda vissa uppgifter för att utföra sina lagfästa uppgifter i allmänhetens intresse när den hanterar, begränsar eller stöder återhämtningen från ett allmänt nödläge.

text: 2.8 ECB stöder målen med dessa ändringar och anser att det är lämpligt att förenkla ramen för datadelning mellan företag och myndigheter enligt dataakten samt att klargöra eventuella oklarheter som kan ha när man infört skyldigheter för företag. ECB stöder också uppfattningen att det är viktigt att bevara den officiella statistikens roll enligt dataakten, eftersom den uppdaterade unionsramen för europeisk statistik enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009

text: inte tar itu med allmänna nödlägen.

text: 2.9 Till skillnad från ESS-medlemmar, som på vissa villkor får samla in uppgifter från privata datahållare för att utföra sina statistiska uppgifter, har ECB dock ingen befogenhet att samla in statistiska uppgifter från privata datahållare som inte är uppgiftslämnare, utom i fall där det finns ett exceptionellt behov. ECB måste förlita sig på mekanismer som tillåter datadelning från ESS till ECBS för att inhämta sådana uppgifter. Om tillämpningsområdet för den aktuella bestämmelsen begränsas till att endast omfatta ett allmänt nödläge är det ytterst viktigt att säkerställa att den kan tillämpas smidigt och otvetydigt i brådskande situationer där ytterligare datakällor behövs för att ECB ska kunna utföra antingen sin uppgift att samla in statistik eller andra centralbanks- eller tillsynsuppgifter. ECB rekommenderar därför en ytterligare förenkling av de villkor under vilka offentliga myndigheter får begära uppgifter, eftersom detta också skulle bidra till att minimera den komplexitet som datahållare ställs inför när de kontrollerar huruvida dessa villkor är uppfyllda.

text: 2.10 ECB anser dessutom att ytterligare åtgärder bör vidtas för att förtydliga definitionen av allmänt nödläge. En del av definitionen är att den måste fastställas eller officiellt förklaras i enlighet med relevanta förfaranden enligt unionsrätten eller nationell rätt. Men eftersom det finns en fragmenterad uppsättning rättsliga grunder i primär- och sekundärrätten som kan ligga till grund för att fastställa eller tillkännage ett allmänt nödläge bör man förtydliga att definitionen av ett allmänt nödläge, när ett sådant fastställs eller tillkännages, inte kräver att några ytterligare kriterier är uppfyllda – med tanke på hur brådskande det är att hantera ett allmänt nödläge. Exempelvis gör

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2024/2747

text: det möjligt för rådet att aktivera bevakningsläget för den inre marknaden, för att hantera effekterna av ett krishot som potentiellt kan eskalera till en krissituation på den inre marknaden inom de följande sex månaderna. Det bör förtydligas att om den offentliga myndighetens uppgifter inbegriper att mildra det allmänna nödläget bör hotet om ett allmänt nödläge motivera det exceptionella behovet av att begära data. Rådets beslut

text: som inrättar EU:s integrerade arrangemang för politisk krishantering för att genomföra solidaritetsklausulen (artikel 222 i fördraget) begränsar inte heller omfattningen på de omständigheter under vilka beslutet är tillämpligt till tidsbegränsade exceptionella situationer. Det bör därför vara tydligare att definitionen av allmänt nödläge är helt anpassad till, och inte mer restriktiv än, de situationer där nödarrangemang åberopas enligt unionsrätten och nationell rätt.

text: 2.11 När det gäller arrangemangen för ersättning välkomnar ECB kravet på att göra data tillgängliga kostnadsfritt för att hantera ett allmänt nödläge, utom när datahållaren är ett mikroföretag eller ett litet företag. ECB anser dock att det är viktigt att se till att offentliga myndigheter som beviljas tillgång till uppgifter som innehas privat inte ådrar sig orimliga kostnader. Eftersom varje begäran om data tjänar allmänintresset bör data göras tillgängliga till självkostnad och utan påslag av en rimlig marginal.

text: 3. Uppgiftsskydd

text: 3.1 ECB välkomnar de ändringar i förslaget till förordning som syftar till att förenkla dataskyddslagstiftningen. Inom ECB:s behörighetsområde finns det flera punkter som bör övervägas ytterligare för att uppnå målet om förenkling, både när det gäller att minska den administrativa bördan men även för att säkerställa effektiv, snabb och säker incidentrapportering.

text: 3.2 ECB behandlar personuppgifter på många olika sätt i samarbete med de nationella centralbankerna. Dessutom samarbetar ECB med nationella behöriga myndigheter för att behandla personuppgifter inom området banktillsyn. I egenskap av unionsinstitution behandlar ECB personuppgifter i enlighet med EUDPR, medan de nationella centralbankerna och de nationella behöriga myndigheterna behandlar personuppgifter i enlighet med

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679

text: (nedan kallad GDPR).

text: 3.3 I de fall där ECB och de nationella centralbankerna och/eller de nationella behöriga myndigheterna gemensamt fastställer ändamålen och medlen för att behandla personuppgifter utförs denna behandling av dem i egenskap av gemensamt personuppgiftsansvariga. Omvänt gäller att om en enhet bestämmer ändamålen och medlen för behandlingen och de andra behandlar personuppgifter för dess räkning, är förhållandet dem emellan personuppgiftsansvarig och personuppgiftsbiträde. I båda fallen behandlar ECB personuppgifter enligt EUDPR, medan de nationella centralbankerna och de nationella behöriga myndigheterna behandlar personuppgifter enligt GDPR. Till följd av detta regleras samma behandling samtidigt av två separata, men kompletterande, unionsrättsakter.

text: 3.4 Ett exempel på detta är när både ECB och de nationella centralbanker som deltar i TARGET Instant Payment Settlements (TIPS) behandlar personuppgifter inom TIPS-systemet. I detta fall har ett avtal om gemensamt personuppgiftsansvar ingåtts. På samma sätt kan behandlingen av personuppgifter i samband med en framtida digital euro kräva att ett avtal eller arrangemang om dataskydd ingås mellan ECB och de nationella centralbankerna i euroområdet.

text: 3.5 När man utför ECBS- och SSM-uppgifter i samarbete med de nationella centralbankerna och de nationella behöriga myndigheterna är det av yttersta vikt för ECB att de rättsakter som reglerar behandlingen av personuppgifter i största möjliga utsträckning är samordnade och ömsesidigt förenliga. ECB välkomnar därför att de föreslagna ändringarna av GDPR och EUDPR sker parallellt, vilket bidrar till inrättandet av en enhetlig och konsekvent rättslig ram. Detta säkerställer att olika tidsfrister för rättsakternas ikraftträdande och tillämpning inte ger upphov till rättsosäkerhet.

text: 3.6 Mot bakgrund av ECB:s samarbete med de nationella centralbankerna och de nationella behöriga myndigheterna vid behandlingen av personuppgifter där detta är nödvändigt för att utföra ECBS- och SSM-uppgifter delar ECB därför följande punkter för övervägande:

text: 3.7 När det gäller lösningen med en gemensam kontaktpunkt rekommenderar ECB att de gemensamt personuppgiftsansvariga ges befogenhet att anmäla personuppgiftsincidenter för alla gemensamt personuppgiftsansvarigas räkning. Detta är möjligt eftersom förslaget till förordning inför en gemensam kontaktpunkt genom vilken olika enheter, genom en enda anmälan, samtidigt kan fullgöra sina skyldigheter att rapportera incidenter inom ramen för flera unionsrättsakter. Enligt principen rapportera en gång och dela många gånger är syftet med den gemensamma kontaktpunkten att minska den administrativa bördan för enheterna och samtidigt säkerställa en effektiv, snabb och säker incidentrapportering. I detta syfte ska den gemensamma kontaktpunkten fungera som en gemensam kanal för att lämna in anmälningar enligt flera rättsliga instrument. Som ECB tidigare har påpekat i ett yttrande är den mycket positiv till att genom informationsutbyte mellan myndigheter möjliggöra sektorsövergripande lärande, bidra till förebyggande och effektiv hantering av cyberattacker och främja en konsekvent bedömning av IKT-relaterade risker i hela unionen. Mot denna bakgrund stöder ECB införandet av en gemensam kontaktpunkt i samband med rapportering av personuppgiftsincidenter.

text: 3.8 När den gemensamma kontaktpunkten tillämpas på gemensam behandling som utförs av ECB i samarbete med de nationella centralbankerna (och de nationella behöriga myndigheterna) skulle de nationella centralbankerna enligt förslaget till förordning gynnas om man använder en gemensam kontaktpunkt för mottagande av incidentanmälningar. Omvänt skulle ECB, i egenskap av unionsinstitution, enligt förslaget till förordning fortsätta att förlita sig på den rapporteringskanal som inrättats genom EUDPR, genom vilken den anmäler incidenter till Europeiska datatillsynsmannen (EDPS).

text: 3.9 ECB upprepar behovet av att rationalisera, påskynda och maximera utbytet av information om incidenter och att säkerställa samstämmighet GDPR och EUDPR. Det skulle därför vara lämpligt att inkludera EUDPR i de unionsrättsakter där den gemensamma kontaktpunkten ska användas för att anmäla personuppgiftsincidenter.

text: 3.10 När det gäller rapporteringen av incidenter genom gemensamt personuppgiftsansvariga vidhåller ECB att gemensamt personuppgiftsansvariga bör kunna välja huruvida de utnyttjar denna möjlighet och på vilka villkor. Europeiska datatillsynsmannen (EDPS) har nyligen bekräftat att det, för att fastställa huruvida ECB är skyldig att underrätta EDPS om en personuppgiftsincident, saknar betydelse huruvida ECB, i egenskap av gemensamt personuppgiftsansvarig, är ansvarig för incidenten. Det faktum att ECB är gemensamt personuppgiftsansvarig för den behandling inom ramen för vilken personuppgiftsincidenten har inträffat är tillräckligt för att utlösa dess skyldighet att underrätta EDPS, om de relevanta villkoren enligt EUDPR är uppfyllda.

text: 3.11 Det är viktigt att notera att i de många fall där det finns ett arrangemang med gemensamt personuppgiftsansvar mellan ECB och alla nationella centralbanker i Eurosystemet kan en enda personuppgiftsincident ge upphov till upp till 22 anmälningar, som med all sannolikhet skulle ha ett liknande eller identiskt innehåll. Ett sådant system skulle strida mot målet att minska den administrativa bördan för myndigheter. Det skulle därför vara lämpligt att föreskriva att det räcker om gemensamt personuppgiftsansvariga anmäler personuppgiftsincidenter via den gemensamma kontaktpunkten endast en gång till de behöriga tillsynsmyndigheterna. I linje med målen om förenkling skulle ett sådant rapporteringssystem inte tillämpas när det är osannolikt att personuppgiftsincidenten i fråga medför risk för fysiska personers rättigheter och friheter.

text: 3.12 Av dessa skäl rekommenderar ECB att de gemensamt personuppgiftsansvariga bör få välja huruvida de vill utnyttja möjligheten att lämna in en anmälan på alla gemensamt personuppgiftsansvarigas vägnar i ett särskilt arrangemang för gemensamt personuppgiftsansvar, och under vilka förutsättningar. En sådan anmälan skulle lämnas in en enda gång via den gemensamma kontaktpunkten och därmed riktas till alla relevanta tillsynsmyndigheter, utan att äventyra den roll som anmälningsskyldigheterna spelar för att säkerställa fullständig transparens och omfattande informationsutbyte.

text: 4. Incidentrapportering

text: 4.1 Såsom konstateras i punkt 1.3 välkomnar ECB initiativet att förenkla och harmonisera ramen för rapportering av IKT-relaterade incidenter och genomföra en centraliserad rapportering av allvarliga IKT-relaterade incidenter. Detta bör dock i varje enskilt fall minska den administrativa bördan för kreditinstitut, betalningsinstitut, institut för elektroniska pengar som står under tillsyn samt också för myndigheterna. I detta avseende är det viktigt att beakta att en viss förenkling av rapporteringsförfarandena redan har skett när man genomförde DORA-förordningen i finanssektorn. DORA-förordningen ersatte olika IKT-relaterade rapporteringskrav avseende incidenter för finansiella entiteter, och uppnådde en betydande minskning av deras rapporteringsbörda samt införde ändamålsenliga och effektiva samordningsmekanismer mellan de olika behöriga myndigheterna. DORA-förordningen uppnådde detta mål genom att fastställa gemensamma taxonomier, mallar och rapporteringsförfaranden samt genom att identifiera en unik kontaktpunkt för dessa rapporter.

text: 4.2 Trots att ECB stöder dessa målet om förenkling, har den också reservationer mot vissa åtgärder kring rapporteringen av IKT-relaterade incidenter i förslaget till förordning, av tre huvudsakliga skäl.

text: 4.3 För det första reducerar förslaget om en gemensam kontaktpunkt inte rapporteringsbördan för finansiella enheter och andra företag som omfattas av rapporteringskrav avseende incidenter. Den gemensamma kontaktpunkten säkerställer visserligen att det finns en gemensam kontaktpunkt för incidentrapportering, men den ändrar inte det faktum att det fortfarande finns olika taxonomier, mallar och rapporteringsförfaranden för varje incidentrapport inom de olika ramverken utanför DORA-förordningen. För att rapportera en incident måste en finansiell enhet ta fram olika rapporter i enlighet med olika lagstiftning (t.ex. enligt GDPR och DORA-förordningen). Att man tillåter att dessa rapporter anmäls till en enda mottagare minskar inte den administrativa bördan i någon större utsträckning. Mot denna bakgrund vore det lämpligt att beakta de tekniska standarder för tillsyn som antagits i enlighet med DORA-förordningen för att underlätta effektivare rapporteringsprocesser. ECB skulle också välkomna ytterligare anpassning, och i lämpliga fall även sammanslagningar, av taxonomier, mallar och rapporteringsförfaranden för incidenter enligt de olika ramverken, i syfte att uppnå en verklig förenkling.

text: 4.4 För det andra utlöser en DORA-incidentrapport tidskritiska processer som kan omfatta en aktivering av krishanteringsförfaranden. Att inkludera en ny aktör och ett nytt system i mottagandet av dessa incidentrapporter medför ytterligare risker när det gäller tillgången till, och en snabb rapportering av, den information som behövs. Därför är det mest effektiva och motståndskraftiga alternativet att dessa rapporter skickas direkt till den behöriga myndigheten i enlighet med DORA-förordningen, för att undvika onödiga förseningar i tillsynsmyndigheternas reaktion på en möjligtvis kritisk situation.

text: 4.5 För det tredje bör man ta hänsyn till de insatser och kostnader som finanssektorn redan haft för att genomföra DORA-förordningen, som började tillämpas först den 17 januari 2025. Kreditinstitut som står under tillsyn och behöriga myndigheter har investerat betydande resurser i genomförandet av det nya regelverket. Ur detta perspektiv skulle det vara fördelaktigt att senarelägga integreringen av IKT-relaterad incidentrapportering via den gemensamma kontaktpunkten. Detta skulle ge mer tid för att identifiera potentiella förbättringar och sätt att ytterligare förenkla den administrativa bördan för både den gemensamma tillsynsmekanismen och de kreditinstitut som står under tillsyn.

text: 4.6 Mot denna bakgrund föreslår ECB att DORA-förordningen undantas från förslaget till förordning. Det vore lämpligt att först prova den nya gemensamma kontaktpunkten (som omfattar de andra förordningarna, inbegripet EUDPR) och den nyligen genomförda DORA-rapporteringsordningen, för att sedan i ett senare skede se över hur dessa bäst kan slås samman. I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska i EUR-Lex.

text: Utfärdat i Frankfurt am Main den 10 mars 2026.

text: Christine Lagarde

text: ECB:s ordförande

text: Europeiska unionens officiella tidning

text: III Förberedande akter

text: EUROPEISKA CENTRALBANKEN

text: Europeiska centralbanken

type: vagledning

utgivare: ecb


text: COM(2025) 836 final.

text: Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 29 december 2021 över ett förslag till förordning om harmoniserade regler för artificiell intelligens (EUT C 115, 11.3.2022, s. 5).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2024/1689 av den 13 juni 2024

text: om harmoniserade regler för artificiell intelligens och om ändring av förordningarna

text: (EG) nr 300/2008

text: (EU) nr 167/2013

text: (EU) nr 168/2013

text: (EU) 2018/858

text: (EU) 2018/1139

text: och

text: (EU) 2019/2144

text: samt direktiven

text: (EU) 2016/797

text: och

text: (EU) 2020/1828

text: (förordning om artificiell intelligens) ( EUT L, 2024/1689, 12.7.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/1689/oj).

text: Se skäl 1 i AI-förordningen och skäl 1 i förslaget till förordning.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338), ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2013/36/oj).

text: Rådets förordning

text: (EU) nr 1024/2013

text: av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut ((EUT L 287, 29.10.2013, s. 63, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2013/1024/oj).

text: Se artikel 1 första stycket i SSM-förordning.

text: Artiklarna 5.6, 46 och 60 i AI-förordningen.

text: Artiklarna

text: och

text: , samt artikel 83.1 i AI-förordningen.

text: Artikel

text: , artiklarna

text: samt artiklarna 85 och 99 i AI-förordningen.

text: Se punkterna 2.14 och 2.15 i Europeiska centralbankens yttrande

text: Artikel 74.7 i AI-förordningen.

text: Artiklarna 26.5 och 26.6 i AI-förordningen.

text: Se artikel 74.7 i AI-förordningen.

text: Se artikel 158 i AI-förordningen.

text: Se artikel 74.7 andra stycket i AI-förordningen.

text: Artikel 3.1 i AI-förordningen.

text: Se bilaga III till AI-förordningen.

text: Se även Europaparlamentets resolution av den 25 november 2025 om inverkan av artificiell intelligens på finanssektorn (2025/2056(INI)), som finns på Europaparlamentets webbplats www.europarl.europa.eu.

text: Till exempel i bilaga III till AI-förordningen.

text: Se till exempel punkt 42 i kommissionens meddelande, Kommissionens riktlinjer om definitionen av ett system för artificiell intelligens som inrättats genom förordning

text: (EU) 2024/1689

text: (AI-förordningen) (C [2025] 5053 final).

text: National Bank of Belgium, Financial Market Infrastructures and Payment Services Report, 2019, s. 64-65, finns på NBB:s webbplats på www.nbb.be; F. Pérez-Cruz et al., Managing explanations: how regulators can address AI explainability, Financial Stability Institute Occasional Paper nr 24, 2025, s. 15, finns på webbplatsen för Banken för internationell betalningsutjämning på www.bis.org.

text: J. Tejero, Unwrapping black-box models: a case study in credit risk, Revista de Estabilidad Financiera, 43, 2022, s. 96. Finns på Banco de Españas webbplats på www.bde.es.

text: ECB undantar också generaliserade linjära regressionsmodeller från de strängare förväntningarna som gäller för mer komplexa modeller för att beräkna kapitalbaskrav. Se ECB Guide to Internal Models, punkt 31, fotnot 35, finns på webbplatsen för ECB:s banktillsyn på www.bankingsupervision.europa.eu.

text: Se skäl 58 i AI-förordningen.

text: Se bilaga III till AI-förordningen.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2013/575/oj).

text: Se artikel 144.1 b i CRR.

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 13 mars 2026 om ett förslag till förordning om en förenkling av genomförandet av harmoniserade regler om artificiell intelligens (CON/2026/10)

text: Inledning och rättslig grund

text: Den 19 november 2025 publicerade Europeiska kommissionen ett förslag om till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna

text: (EU) 2024/1689

text: och

text: (EU) 2018/1139

text: vad gäller förenkling av genomförandet av harmoniserade regler om artificiell intelligens (digitalt omnibuspaket om artificiell intelligens) (nedan kallat förslaget till förordning).

text: Europeiska centralbanken (ECB) har beslutat att avge ett yttrande på eget initiativ över förslaget till förordning. ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom förslaget till förordning innehåller bestämmelser som faller inom ECB:s behörighetsområde, särskilt vad gäller ECB:s uppgifter som rör tillsyn av kreditinstitut enligt artikel 127.6 i fördraget. I enlighet med

text: artikel 17.5

text: första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: 1. Allmänna kommentarer

text: 1.1 2021 mottog ECB en begäran från Europeiska unionens råd om ett yttrande över det ursprungliga förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om harmoniserade regler för artificiell intelligens (rättsakt om artificiell intelligens).

text: 1.2 ECB välkomnar målet med förslaget till förordning att främja innovation och konkurrenskraft på den inre marknaden genom att förenkla och rationalisera genomförandet av

text: (nedan kallad AI-förordningen). ECB är medveten om betydelsen av att inrätta ett tillgängligt regelverk som är specifikt för AI-system och samtidigt säkerställa en konsekvent och hög skyddsnivå för allmänintressen på områdena hälsa, säkerhet och grundläggande rättigheter samt vikten av tillförlitlig och etiskt sund användning av artificiell intelligens (AI), i enlighet med AI-förordningen och förslaget till förordning. Eftersom kreditinstitut i allt högre grad förlitar sig på AI-system med hög risk och AI-system för allmänna ändamål, är ett enkelt ramverk särskilt viktigt för att säkerställa efterlevnad av AI-förordningen och unionens banklagstiftning.

text: 1.3 Ur ett tillsynsperspektiv gör inrättandet av väl utformade innovationsvägar det möjligt för kreditinstitut att på ett säkert sätt experimentera med AI-lösningar i kontrollerade miljöer, samtidigt som man säkerställer tidig identifiering av potentiella risker. Sådana vägar stöder både den tekniska utvecklingen inom banksektorn och ECB:s möjligheter att bedöma potentiella effekter på kreditinstitutens operativa motståndskraft, modellrisk och dataförvaltning.

text: 1.4 Enligt ECB:s tolkning medför förslaget till förordning inte några ytterligare skyldigheter för ECB i dess egenskap av tillsynsmyndighet för kreditinstitut och att ECB inte heller behöver tillämpa AI-förordningen i sin tillsyn. På grund av ECB:s tillsyn över kreditinstitutens IKT-risker och det faktum att vissa krav enligt AI-förordningen kan överlappa, eller hanteras genom, efterlevnad av unionsrätten om finansiella tjänster är dock ett nära samarbete och ett effektivt informationsutbyte mellan ECB och nationella marknadskontrollmyndigheter som utövar tillsyn över kreditinstitut som regleras enligt

text: (kapitalkravsdirektivet, CRD) avgörande för att säkerställa en konsekvent tillsyn och en effektiv tillämpning av AI-förordningen med avseende på sådan lagstiftning som berör kreditinstitut.

text: 2. Institutionella befogenheter och tillsynsbefogenheter

text: 2.1 Enligt artikel 127.6 i fördraget och

text: rådets förordning (EU) nr 1024/2013

text: (nedan kallad SSM-förordningen) har rådet tilldelat ECB särskilda uppgifter i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut i syfte att bland annat bidra till kreditinstitutens säkerhet och sundhet och det finansiella systemets stabilitet inom unionen och inom varje medlemsstat. ECB:s mandat är begränsat till tillsyn över kreditinstitut. ECB förstår att bedömningar av överensstämmelse, identifiering av överträdelser och kontroll av efterlevnaden av AI-förordningen utgör uppgifter för marknadskontrollmyndigheterna och inte ingår i ECB:s tillsynsmandat.

text: 2.2 Utan hinder av ECB:s begränsade mandat på detta område föreskriver AI-förordningen att nationella marknadskontrollmyndigheter som utövar tillsyn över reglerade kreditinstitut som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen, utan dröjsmål till ECB ska rapportera all information som identifierats i samband med deras marknadskontroll och som kan vara av intresse för ECB:s tillsynsuppgifter.

text: 3. Utbyte av tillsynsinformation

text: 3.1 Kreditinstitut som är leverantörer eller tillhandahållare av AI-system med hög risk anses uppfylla vissa bestämmelser i AI-förordningen om de uppfyller liknande skyldigheter enligt unionsrätten om finansiella tjänster. ECB välkomnar denna princip, som förhindrar att kreditinstitut ställs inför dubbla rapporteringskrav och potentiellt motstridiga tillsynsåsikter. Såsom anges i punkt 2.1 har ECB dock inget mandat för marknadskontroll enligt AI-förordningen och banktillsynsmyndigheter har i allmänhet inte samma mandat och tillsynsprioriteringar som marknadskontrollmyndigheterna enligt AI-förordningen. Detta innebär att tillsynsmyndigheterna för kreditinstitut i allmänhet inte kommer att kunna se över kraven och beivra överträdelser enligt AI-förordningen. För att säkerställa konkurrens på lika villkor vad gäller övervakningen av tillämpningen av AI-förordningen, bör tillsynsmyndigheter som ECB därför kunna dela information med marknadskontrollmyndigheter som utövar tillsyn över kreditinstitut som är relevanta för dessa marknadskontrollmyndigheter.

text: 3.2 Enligt det nuvarande regelverket är ECB i främst mottagare av information från marknadskontrollmyndigheter. För att uppnå AI-förordningens mål, inbegripet skyddet av grundläggande rättigheter, och säkerställa en effektiv och samordnad marknadskontroll och tillsyn bör förslaget till förordning innehålla en uttrycklig rättslig grund som gör det möjligt för ECB att, vid behov och med förbehåll för krav på tystnadsplikt, dela relevant tillsynsinformation med behöriga nationella marknadskontrollmyndigheter som utövar tillsyn över kreditinstitut som regleras enligt CRD och som omfattas av ECB:s tillsyn. Ett liknande arrangemang för informationsutbyte bör också införas mellan nationella behöriga myndigheter som utövar tillsyn över kreditinstitut och marknadskontrollmyndigheter. Utan en sådan tydlig rättslig grund är det oklart hur samordningen mellan marknadskontroll- och tillsynsmyndigheter skulle kunna genomföras i praktiken. ECB ser också fördelar med att till nationella marknadskontrollmyndigheter som utövar tillsyn över kreditinstitut men som inte är behöriga myndigheter för banktillsyn (och därför inte ingår i den gemensamma tillsynsmekanismen) utvidga skyldigheten att till ECB och till nationella behöriga myndigheter för banktillsyn rapportera all information som identifierats i samband med deras marknadskontrollarbete och som kan vara av intresse för ECB:s och de nationella behöriga myndigheterna för banktillsyn. En rättslig grund för sådant informationsutbyte skulle till exempel kunna användas för att utbyta information om riskhantering eller styrning av de AI-system som används av kreditinstitut som står under tillsyn, eller för att utbyta information som påverkar deras riskprofil.

text: 4. Tillämpningsområde och klassificering av modeller och användningsfall

text: 4.1 Det är viktigt för marknadsaktörer, särskilt kreditinstitut som använder AI för kreditvärdering, att veta vilka tekniker som omfattas av definitionen av AI-system och vilka som inte gör det, samt vilka tekniker som anses utgöra hög risk enligt AI-förordningen.

text: 4.2 Ytterligare förtydliganden skulle vara lämpliga, särskilt genom att uttryckligen exkludera generaliserade linjära modeller (t.ex. linjära eller logistiska regressioner) från tillämpningsområdet för AI-förordningens definition av AI-system med hög risk när de används för kreditvärdering, baserat på att de är enkla att förklara och transparenta. Ett sådant förtydligande skulle kunna återspeglas i AI-förordningen och kommissionens riktlinjer om definitionen av ett system för artificiell intelligens som inrättats genom förordning

text: (EU) 2024/1689

text: 4.3 I detta avseende noterar ECB att generaliserade linjära modeller, inbegripet linjär och logistisk regression, till sin natur är tolkningsbara och transparenta. Deras funktion kan förklaras fullt ut med en begränsad och stabil uppsättning parametrar, vars inverkan på resultaten kan bedömas med hjälp av väletablerade statistiska verktyg. Sådana modeller har följaktligen inte någon aspekt av svart låda som ligger till grund för AI-förordningens förbättrade styrnings- och riskreduceringskrav, som främst är utformade för att hantera de utmaningar som komplexa, icke-linjära eller självlärande system medför, för vilka den nuvarande rättsliga ramen kanske inte är lämplig. Genom att inkludera generaliserade linjära modeller skulle man dessutom, ur ett proportionalitets- och rättssäkerhetsperspektiv, när de används som fristående statistiska tekniker, inom ramen för AI-förordningens definition av AI-system med hög risk inte bidra väsentligt till att minska de risker som är förknippade med dessa modeller. Detta skulle snarare skapa onödiga efterlevnadsbördor, särskilt inom reglerade finansiella sektorer såsom banksektorn, där sådana modeller är väletablerade, allmänt använda och redan föremål för omfattande styrning och granskning. Att behandla dessa algoritmer på samma sätt som mer komplexa och nya metoder för modeller som används för kreditvärdering skulle strida mot det uttalade målet om att förenkla regelverket genom förslaget till förordning. ECB anser att ytterligare förtydliganden skulle vara motiverade för att uttryckligen utesluta generaliserade linjära modeller från definitionen av AI-system med hög risk enligt AI-förordningen, utan att det påverkar fall där sådana modeller ingår i mer komplexa AI-system som kräver en helhetsbedömning av riskerna.

text: 4.4 AI-förordningen förtydligar att AI-system som föreskrivs i unionsrätten för tillsynsändamål för att beräkna kreditinstituts kapitalkrav (så kallade interna modeller) inte bör betraktas som högrisksystem. Samtidigt ska AI-system som är avsedda att bedöma fysiska personers kreditvärdighet eller fastställa deras kreditvärdighet betraktas som AI-system med hög risk enligt AI-förordningen. Enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 575/2013

text: (CRR) bör dock interna modeller spela en viktig roll i processen för att godkänna krediter och har följaktligen en nära koppling till kreditbedömningsmodeller. Detta kan leda till en situation där tillsynsmyndigheter som bedömer den interna modellen, och marknadskontrollmyndigheten som bedömer kreditvärderingsmodellen, kan komma med olika och potentiellt motstridiga riktlinjer i sin tillsyn. I detta sammanhang upprepar ECB att en effektiv samordning och ett effektivt informationsutbyte mellan marknadskontrollmyndigheter och tillsynsmyndigheter är nödvändigt för att främja en konsekvent tillämpning av överlappande krav enligt AI-förordningen och CRR, och för att säkerställa ett effektivt skydd av grundläggande rättigheter. ECB är dock medveten om att, även med ett korrekt informationsutbyte, grundorsaken till problemet med potentiellt motstridiga riktlinjer inte skulle vara helt löst. I detta avseende står kreditinstituten och deras tillsynsmyndigheter inför en komplex process för att säkerställa att kreditinstitutets interna modeller överensstämmer med CRR och parallellt med även med AI-förordningen, även mot bakgrund av att tillsynsmyndigheten och den behöriga marknadskontrollmyndigheten med största sannolikhet kommer att bedöma varje modell vid olika tidpunkter.

text: 4.5 Slutligen skulle en förbättrad samordning mellan kommissionens riktlinjer och vägledning om genomförandet av AI-förordningen och det europeiska systemet för finansiell tillsyn bidra till att undvika onödiga administrativa bördor och stödja ett enhetligt ramverk för tillsyn.

text: I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ska ändras anges ett specifikt förslag i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska i EUR-Lex.

text: Utfärdat i Frankfurt am Main den 13 mars 2026.

text: Christine Lagarde

text: ECB:s ordförande

text: Europeiska unionens officiella tidning

text: III Förberedande akter

text: EUROPEISKA CENTRALBANKEN

text: Europeiska centralbanken