text: SLUTRAPPORT OM RIKTLINJER FÖR DEN TOTALA ÅTERHÄMTNINGSKAPACITETEN VID ÅTERHÄMTNINGSPLANERING

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014

text: om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av

text: rådets direktiv 82/891/EEG

text: och

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG

text: och

text: samt Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EU) nr 1093/2010

text: och

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190). Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2016/1075

text: av den 23 mars 2016 om komplettering av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU

text: med avseende på tekniska standarder för tillsyn som specificerar innehållet i återhämtningsplaner, resolutionsplaner och koncernresolutionsplaner, de minimikriterier som den behöriga myndigheten ska bedöma när det gäller återhämtningsplaner och koncernåterhämtningsplaner, villkoren för finansiellt stöd inom koncerner, kraven på oberoende värderingsmän, avtalsenligt erkännande av nedskrivnings- och konverteringsbefogenheter, förfarandena och innehållet för anmälningskrav och underrättelse om uppskjutande samt resolutionskollegiernas operativa funktionssätt (EUT L 184, 8.7.2016, p. 1).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiven

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: Ingår i bilaga II (”Minimiförteckning över indikatorer för återhämtningsplaner”) i EBA:s riktlinjer för indikatorer för återhämtningsplaner (

text: Se bilaga II (”Minimiförteckning över indikatorer för återhämtningsplaner”) i EBA:s riktlinjer för indikatorer för återhämtningsplaner (

text: Avdelning 4. Fastställande av ramen för instituts totala återhämtningskapacitet.

text: av den 18 juli 2014.

title: Riktlinjer för den totala återhämtningskapaciteten vid återhämtningsplanering

text: Riktlinjer för den totala återhämtningskapaciteten vid återhämtningsplanering 1. Efterlevnadsoch rapporteringsskyldigheter

text: Riktlinjernas status

text: 1. Detta dokument innehåller riktlinjer som har utfärdats i enlighet med

text: artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: . I enlighet med

text: artikel 16.3 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: ska de behöriga myndigheterna och finansinstituten med alla tillgängliga medel söka följa dessa riktlinjer.

text: 2. Av riktlinjerna framgår Europeiska bankmyndighetens (EBA) syn på lämplig tillsynspraxis inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn eller på hur EU-rätten ska tillämpas inom ett särskilt område. De behöriga myndigheter, enligt definitionen i

text: artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: , som berörs av riktlinjerna ska följa dem genom att på lämpligt sätt införliva dem i sin praxis (till exempel genom att ändra sina rättsliga ramar eller tillsynsrutiner), även när riktlinjerna i första hand riktas till institut.

text: Rapporteringskrav

text: 3. Enligt

text: ska behöriga myndigheter anmäla till EBA att de följer eller avser att följa dessa riktlinjer, alternativt ange skälen till att de inte gör det, senast den 11.12.2023. Om någon sådan anmälan inte inkommer inom denna tidsfrist, kommer EBA att anse att de behöriga myndigheterna inte följer riktlinjerna. Anmälningarna ska lämnas in via det formulär som tillhandahålls på EBA:s webbplats med hänvisningen

text: . Anmälningarna ska lämnas in av personer som har befogenhet att på de behöriga myndigheternas vägnar rapportera om hur riktlinjerna följs. Alla förändringar i graden av efterlevnad måste rapporteras till EBA.

text: 4. Anmälningarna kommer att offentliggöras på EBA:s webbplats i enlighet med

text: artikel 16.3

text: 2. Syfte, tillämpningsområde och definitioner

text: Syfte

text: 5. I dessa riktlinjer anges hur instituten i återhämtnings- och koncernåterhämtningsplanerna bör inkludera en sammanfattning av sin totala återhämtningskapacitet i enlighet med artiklarna

text: och

text: i direktiv 2014/59/EU och avsnitt A punkt 1 i bilagan till det direktivet, och med kapitel 1 avsnitt II i kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2016/1075

text: , samt hur de behöriga myndigheterna bör bedöma institutens totala återhämtningskapacitet i samband med bedömningen av återhämtnings- och koncernåterhämtningsplanerna i enlighet med artiklarna

text: och

text: i det direktivet och kapitel 1 avsnitt III i den delegerade förordningen.

text: Tillämpningsområde

text: 6. Dessa riktlinjer är tillämpliga på institut, enligt definitionen i

text: artikel 2.1

text: .23 i direktiv

text: , som omfattas av de skyldigheter som fastställs i artiklarna

text: i det direktivet, enligt vad som närmare anges i artiklarna 3–21 i kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2016/1075

text: 7. När det gäller institut som inte utgör en del av en koncern som är föremål för gruppbaserad tillsyn enligt artiklarna

text: och

text: i direktiv 2013/36/EU är dessa riktlinjer tillämpliga på de enskilda instituten.

text: 8. När det gäller institut som utgör en del av en koncern som är föremål för gruppbaserad tillsyn enligt artiklarna

text: och

text: i direktiv 2013/36/EU är dessa riktlinjer tillämpliga på moderföretaget inom unionen och det företagets dotterföretag.

text: 9. De behöriga myndigheterna kan specificera hur alla dessa riktlinjer eller en del av dem ska tillämpas på institut som omfattas av förenklade skyldigheter i fråga om sina återhämtningsplaner, i enlighet med

text: artikel 4 i direktiv 2014/59/EU

text: 10. De behöriga myndigheterna får bortse från delar av punkt 26 och punkterna 41–47 för institut som är värdepappersföretag, om tillämpningen av dem inte skulle vara lämplig för värdepappersföretagets eller värdepappersföretagskoncernens återhämtningsplanering med hänsyn till dess affärsmodell och dess rättsliga struktur, riskprofil, storlek eller komplexitet.

text: Mottagare

text: 11. Dessa riktlinjer vänder sig till behöriga myndigheter enligt definitionen i artikel 4.2 i och 4.2 viii i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: och till finansinstitut enligt definitionen i

text: artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: , när dessa finansinstitut omfattas av riktlinjernas tillämpningsområde.

text: Definitioner

text: 12. Om inget annat anges har de termer som används och definieras i direktiv

text: , direktiv

text: och

text: direktiv (EU) 2019/2034

text: samma innebörd i riktlinjerna.

text: 3. Genomförande

text: Tillämpningsdatum

text: 13. Dessa riktlinjer gäller från och med 11.01.2024.

text: 4. Fastställande av ramen för instituts totala återhämtningskapacitet

text: 14. För att fastställa den totala återhämtningskapaciteten bör instituten definiera följande komponenter i enlighet med avsnitt I i dessa riktlinjer: a. En förteckning över trovärdiga och genomförbara återhämtningsalternativ. b. Flera olika scenarier med svår makroekonomisk och finansiell stress.

text: 15. I enlighet med definitionen av de ovannämnda komponenterna bör instituten fastställa den totala återhämtningskapaciteten som ett intervall av den ”scenariospecifika återhämtningskapaciteten” för alla relevanta scenarier med svår makroekonomisk och finansiell stress som beaktas i återhämtningsplanen, där den scenariospecifika återhämtningskapaciteten definieras som summan av de kvantitativa effekterna av varje återhämtningsalternativ som skulle vara tillgängliga och lämpliga inom ramen för varje specifikt scenario, och som kvantifieras vad gäller institutens relevanta indikatorer för återhämtningsplaner som avser kapital (inbegripet bruttosoliditet) och likviditet, vilka förtecknas i punkt 26 (nedan kallade relevanta indikatorer för återhämtningsplaner).

text: Avsnitt I. Grundläggande komponenter för den totala återhämtningskapaciteten Förteckning över trovärdiga och genomförbara återhämtningsalternativ

text: 16. Utgångspunkten för fastställandet av den totala återhämtningskapaciteten bör vara en uttömmande, fullständig förteckning över trovärdiga och genomförbara återhämtningsalternativ, som vart och ett beaktas oberoende av varandra och utan någon hänvisning till återhämtningsplanens specifika scenarier. Från denna förteckning bör instituten välja alla återhämtningsalternativ som skulle kunna användas inom ramen för varje specifikt scenario som visar deras scenariospecifika återhämtningskapacitet.

text: 17. För att säkerställa att den totala återhämtningskapaciteten effektivt representerar institutens förmåga att återställa sin finansiella ställning efter en betydande försämring bör endast återhämtningsalternativ som instituten anser vara trovärdiga och genomförbara, i enlighet med avdelning II kapitel I avsnitt II i direktiv

text: , i enlighet med artiklarna 8–12 i kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2016/1075

text: och i linje med de allmänna faktorer som anges i punkt 18, beaktas vid fastställandet av den totala återhämtningskapaciteten.

text: 18. Inom ramen för de allmänna faktorer för bedömningen av återhämtningsalternativens trovärdighet och genomförbarhet som instituten ska beakta vid fastställandet av den totala återhämtningskapaciteten, bör hänsyn tas till vilken typ av alternativ som avses, institutens specifika affärsprofil samt den rådande makroekonomiska miljö där de är verksamma. Faktorerna bör i synnerhet inkludera följande: a. De förväntade externa effekterna på de viktigaste berörda parterna samt eventuella förväntade effekter av genomförandet av återhämtningsalternativet på det finansiella systemet. b. Institutets eller jämförbara instituts tidigare erfarenhet av återhämtningsalternativets genomförande, förutsatt att det finns tillgänglig information. c. Beredskapsnivån för återhämtningsalternativets genomförande. d. Bedömningen av verksamhetens kontinuitet efter återhämtningsalternativets genomförande, inbegripet alla arrangemang för att bibehålla tillgången till finansmarknaderna och de interna processernas funktion. e. De förväntade ekonomiska konsekvenserna för institutets relevanta kapital-, likviditets-, lönsamhets- och riskprofiler, på grundval av tydliga och transparenta nyckelantaganden som säkerställer skattningens trovärdighet. f. Den förväntade tidsplanen för återhämtningsalternativets genomförande. g. Förekomsten av eventuella operativa, rättsliga, anseendemässiga och ekonomiska hinder samt andra eventuella hinder för återhämtningsalternativets genomförande.

text: Flera olika scenarier med svår makroekonomisk och finansiell stress

text: 19. Den andra komponenten för den totala återhämtningskapaciteten är ”flera olika scenarier med svår makroekonomisk och finansiell stress”. För att fastställa den totala återhämtningskapaciteten bör instituten beräkna sin återhämtningskapacitet som är specifik för de relevanta scenarier som beskrivs i återhämtningsplanen (dvs. den scenariospecifika återhämtningskapaciteten).

text: 20. För att beräkna den scenariospecifika återhämtningskapaciteten bör instituten anta att scenariot leder till att de överträder sitt totala ÖUP-kapitalkrav eller totala ÖUP-krav på bruttosoliditetsgrad, enligt definitionen i EBA:s riktlinjer om gemensamma förfaranden och metoder för översyns- och utvärderingsprocessen (ÖUP-riktlinjerna) , eller sina lagstadgade minimikrav på likviditet enligt den senaste ÖUP-bedömningen.

text: 21. Om ett institut under exceptionella omständigheter hävdar att det inte kan utarbeta ett rimligt allvarligt scenario som skulle leda till en överträdelse av de krav på kapital eller bruttosoliditet som anges i punkt 20, bör institutet lämna en detaljerad förklaring till de behöriga myndigheterna av varför det specifika scenariot fortfarande bör anses vara tillräckligt allvarligt för att kunna leda till institutets fallissemang, såvida inte återhämtningsåtgärder genomförs i tid.

text: Avsnitt II: Beräkning av den scenariospecifika återhämtningskapaciteten Utgång spunkt

text: 22. Som utgångspunkt för beräkningen av den scenariospecifika återhämtningskapaciteten bör instituten betrakta överträdelsen av en indikator för återhämtningsplaner som, enligt återhämtningsplanen, skulle leda till ett beslut från institutet om att genomföra ett eller flera återhämtningsalternativ.

text: Tidsram

text: 23. Vid bedömningen av den förväntade tidsramen för återhämtningsalternativet, som avses i artikel 12.2 c i kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2016/1075

text: , bör instituten vid beräkningen av den scenariospecifika återhämtningskapaciteten ta hänsyn till de särskilda egenskaperna hos återhämtningsalternativen och den typ av händelser som ingår i scenariot (t.ex. systemomfattande, idiosynkratiska och kombinerade).

text: 24. Instituten bör beräkna effekterna av genomförandet av sina återhämtningsalternativ avseende inverkan på deras kapitalposition (inklusive bruttosoliditet), över en tidshorisont på 18 månader, samt likviditetsposition, över en tidshorisont på 6 månader, från den utgångspunkt som fastställts i enlighet med punkt 22.

text: 25. För återhämtningsalternativ med en längre tidsram än de tidsramar som anges i punkt 24, bör endast de effekter som observeras inom den punktens fastställda tidsramar ingå i beräkningen av den scenariospecifika återhämtningskapaciteten.

text: Representation

text: 26. Instituten bör ange sin scenariospecifika återhämtningskapacitet åtminstone för följande relevanta indikatorer för återhämtningsplaner : a. Kärnprimärkapitalkvot. b. Total kapitalrelation. c. Bruttosoliditetsgrad. d. Likviditetstäckningskvot. e. Stabil nettofinansieringskvot. I de fall där instituten inte inkluderat de förtecknade indikatorerna i sin ram för indikatorer för återhämtningsplaner på grundval av en presumtion som kan motbevisas enligt EBA:s riktlinjer för indikatorer för återhämtningsplaner , bör den scenariospecifika återhämtningskapaciteten uttryckas i form av respektive ersättningsindikatorer. Instituten bör i sina återhämtningsplaner inkludera de nominella belopp som ligger till grund för beräkningen av de relevanta indikatorerna (täljare och nämnare) för att göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att korrekt bedöma och ifrågasätta de rapporterade siffrorna.

text: 27. Instituten bör ange sin scenariospecifika återhämtningskapacitet genom att rapportera summan av effekterna av återhämtningsalternativen enligt definitionen i punkt 15, för att fastställa i vilken utsträckning de skulle kunna återhämta sig i det scenariot. Effekterna bör redovisas i form av relevanta indikatorer för återhämtningsplaner över tid, inbegripet relevanta tidsintervall, i linje med den tidsram som fastställs i enlighet med punkt 24.

text: Avsnitt III: Fastställande av den totala återhämtningskapaciteten Steg 1 – Val av återhämtningsalternativ

text: 28. För att beräkna den scenariospecifika återhämtningskapaciteten bör instituten välja alla de alternativ som skulle vara tillgängliga och lämpliga inom ramen för det specifika scenariot från förteckningen över de återhämtningsalternativ som är trovärdiga och genomförbara i enlighet med punkterna 16–18. Återhämtningsalternativ med låg/begränsad sannolikhet att kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt bör uteslutas av instituten när de beräknar sin scenariospecifika återhämtningskapacitet.

text: Steg 2 – Justering av återhämtningsalternativ: ytterligare begränsande faktorer

text: 29. När instituten väljer lämpliga återhämtningsalternativ för ett specifikt scenario bör de särskilt beakta följande ytterligare begränsande faktorer för samtidigt eller sekventiellt genomförande av återhämtningsalternativ: a. Ömsesidigt uteslutande – huruvida vissa återhämtningsalternativ är ömsesidigt uteslutande. b. Ömsesidigt beroende – huruvida aktiveringen av ett återhämtningsalternativ skulle kunna påverka det efterföljande eller samtidiga genomförandet av ett annat alternativ. c. Operativ kapacitet att genomföra en mängd olika återhämtningsalternativ samtidigt. d. Ökade anseendeeffekter – huruvida genomförandet av flera kombinerade återhämtningsalternativ skulle kunna minska deras effekter och leda till hinder eller relevanta anseendeeffekter. e. Konsekvenser för deras affärsmodell eller lönsamhet när mer än ett återhämtningsalternativ som i sig inte har några betydande effekter tillämpas tillsammans eller sekventiellt med andra (kombinerade konsekvenser).

text: Steg 3 – Beräkning av den scenariospecifika återhämtningskapaciteten

text: 30. Vid beräkning av den scenariospecifika återhämtningskapaciteten bör instituten använda en dynamisk balansräkningsmetod. För effekterna som härrör från återhämtningsalternativ inom ramen för ett specifikt scenario bör man följaktligen beakta effekterna av eventuella tidigare återhämtningsalternativ inom ramen för samma scenario. För effekten av en kapitalemission bör man i synnerhet beakta det totala riskvägda exponeringsbeloppet vid tidpunkten för dess genomförande inom ramen för stresscenariot; om återhämtningsalternativ såsom riskminskning hade genomförts tidigare inom ramen för samma scenario skulle det totala riskvägda exponeringsbeloppet kunna vara mer gynnsamt.

text: Steg 4 – Fastställande av intervallet för den totala återhämtningskapaciteten

text: 31. För att fastställa intervallet för den totala återhämtningskapaciteten bör instituten beakta den högsta respektive lägsta scenariospecifika återhämtningskapaciteten när det gäller relevanta indikatorer för återhämtningsplaner som avser kapital, inbegripet bruttosoliditet, (den totala återhämtningskapaciteten i form av kapital) och likviditet (den totala återhämtningskapaciteten i form av likviditet), utifrån relevanta scenarier för var och en av dessa aspekter. Instituten bör beakta scenarier som relevanta i detta sammanhang om de resulterar i en minskning av relevanta indikatorer för återhämtningsplaner som avser kapital, inbegripet bruttosoliditet, (för den totala återhämtningskapaciteten i form av kapital) och/eller likviditet (för den totala återhämtningskapaciteten i form av likviditet).

text: 5. Behöriga myndigheters bedömning av den totala återhämtningskapaciteten

text: 32. När de behöriga myndigheterna bedömer återhämtningsplaner bör de, i enlighet med vad som anges i följande punkter, se till att instituten följer avdelning 4 i dessa riktlinjer när de fastställer sin totala återhämtningskapacitet .

text: Avsnitt I. Bedömning av den scenariospecifika återhämtningskapaciteten

text: 33. För att bedöma den scenariospecifika återhämtningskapacitet som instituten anger inom ramen för varje scenario med svår makroekonomisk och finansiell stress, bör de behöriga myndigheterna se över den övergripande lämpligheten för de scenarier som instituten lägger fram i enlighet med artiklarna

text: och

text: i direktiv 2014/59/EU, enligt vad som anges i EBA:s riktlinjer om olika scenarier som ska användas i återhämtningsplaner och i linje med avdelning 4 i dessa riktlinjer.

text: 34. De behöriga myndigheterna bör särskilt bedöma om scenarierna är tillräckligt allvarliga med avseende på de kriterier som anges i punkt 20. I det undantagsfall som avses i punkt 21 bör de behöriga myndigheterna bedöma institutens detaljerade förklaring (av varför ett sådant scenario fortfarande bör anses vara tillräckligt allvarligt) och avgöra om scenariot är tillräckligt allvarligt, bland annat med hänsyn till institutens övergripande riskprofil. Om de behöriga myndigheterna anser att det scenario som instituten planerar inte är tillräckligt allvarligt kan de kräva att instituten, när så är lämpligt, gör justeringar, inbegripet en ny inlämning av återhämtningsplanen till följd av att de behöriga myndigheterna bedömt att det finns väsentliga brister i den, i enlighet med

text: artikel 6 i direktiv 2014/59/EU

text: . De behöriga myndigheterna bör inte ta hänsyn till institutens scenariospecifika återhämtningskapacitet utifrån ett sådant scenario vid bedömningen av den totala återhämtningskapaciteten.

text: 35. De behöriga myndigheterna bör bedöma trovärdigheten och genomförbarheten, inbegripet tidsramen, effekterna samt eventuella begränsande faktorer med avseende på de återhämtningsalternativ som valts av instituten, och bör, mot bakgrund av den svåra makroekonomiska och finansiella stressen, ifrågasätta i vilken utsträckning instituten skulle kunna återställa sin bärkraftighet och finansiella ställning.

text: 36. De behöriga myndigheterna bör, när så är lämpligt och genomförbart, granska institutens bedömning och beräkning, i synnerhet med avseende på följande områden: a. Genomförbarhet/sannolikhet att ett återhämtningsalternativ skulle kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt, bland annat genom att granska återhämtningsalternativens genomförbarhet om dessa antas vara orealistiska eller inte grundade på en korrekt bedömning i enlighet med punkterna 16–18. b. Tidsramen för genomförandet av återhämtningsalternativen, bland annat genom att förlänga den förväntade tidsramen för deras genomförande om institutets bedömning anses orealistisk. Om tidsramen för återhämtningsalternativen skulle överskrida den tidsram som anges i punkt 24 bör endast de effekter som observerats inom de relevanta tidsramarna beaktas vid den behöriga myndighetens bedömning av den totala återhämtningskapaciteten. c. Bedömning av återhämtningsalternativens kvantitativa effekter, inbegripet genom att justera ned effekterna eller genom att tillämpa värderingsavdrag på det som instituten anger som återhämtningsalternativens sannolika effekter ifall dessa inte baseras på realistiska och rimliga antaganden och kvantifieringar. d. Ytterligare begränsande faktorer kopplade till det samtidiga eller sekventiella genomförandet av återhämtningsalternativ, enligt vad som anges i punkt 29, inbegripet genom att upphäva eller justera ned effekterna av specifika alternativ där en sammanlänkning mellan vissa av dem upptäcks, och ge prioritet åt bland annat de alternativ som har den högsta genomförbarhetsnivån och/eller den mest väsentliga inverkan under den givna genomförandeperioden.

text: 37. De behöriga myndigheterna bör, när så är lämpligt och tillgängligt, ta hänsyn till analyser i jämförelsegrupper för att bland annat underlätta följande: a. En övergripande jämförelse mellan institut av den typ av återhämtningsalternativ som ska genomföras inom ramen för de olika scenarierna, för att därigenom fastställa om ett institut har missat några specifika typer av alternativ. b. En jämförelse mellan jämförelsegrupper av de förväntade ekonomiska konsekvenserna av varje typ av återhämtningsalternativ inom ramen för olika stresscenarier. c. En övergripande jämförelse mellan institut av den förväntade tid som krävs för att genomföra ett återhämtningsalternativ och dra nytta av det. d. En övergripande jämförelse mellan institut av förväntade hinder och förberedande åtgärder för varje typ av återhämtningsalternativ.

text: Avsnitt II: Bedömning av den totala återhämtningskapaciteten – ”justerad total återhämtningskapacitet”

text: 38. De behöriga myndigheterna bör säkerställa att den totala återhämtningskapaciteten beräknas av instituten som intervallet mellan den lägsta och den högsta scenariospecifika återhämtningskapaciteten för relevanta indikatorer för återhämtningsplaner som avser både kapital (inbegripet bruttosoliditet) och likviditet, i enlighet med kriterierna i punkt 31.

text: 39. Baserat på bedömningen av institutens scenariospecifika återhämtningskapacitet bör de behöriga myndigheterna fastställa institutens justerade totala återhämtningskapacitet som ett intervall både avseende den justerade totala återhämtningskapaciteten för kapital och den justerade totala återhämtningskapaciteten för likviditet samt göra en samlad kvantitativ och kvalitativ bedömning av den totala återhämtningskapaciteten.

text: 40. Den justerade totala återhämtningskapaciteten bör återspegla de behöriga myndigheternas bedömning av institutens totala återhämtningskapacitet efter att de har beaktat och granskat de relevanta faktorer som ligger till grund för dess fastställande. Baserat på bedömningens resultat bör de behöriga myndigheternas justerade totala återhämtningskapacitet antingen vara lägre än eller lika med den totala återhämtningskapacitet som fastställts av instituten.

text: Betyg för den totala återhämtningskapaciteten

text: 41. Med beaktande av tröskelvärdena för relevanta indikatorer för återhämtningsplaner och tillhörande lagstadgade krav, bör de behöriga myndigheterna bedöma den justerade totala återhämtningskapaciteten, som fastställs i enlighet med punkterna 39 och 40, utifrån följande betygsnivåer: a. ”Tillfredsställande” – om institutens relevanta indikatorer för återhämtningsplaner efter medräknandet av den justerade totala återhämtningskapaciteten ligger över sina tröskelvärden som fastställts i enlighet med riktlinjerna för indikatorer för återhämtningsplaner. b. ”Tillfredsställande med potentiella förbättringsmöjligheter” – om institutens relevanta indikatorer för återhämtningsplaner efter medräknandet av den justerade totala återhämtningskapaciteten inte ligger över de tröskelvärden som fastställts i enlighet med riktlinjerna för indikatorer för återhämtningsplaner, men är lika med eller högre än institutens lagstadgade krav på kapital (inbegripet bruttosoliditet) och likviditet som avses i punkt 20, med tillägg av alla tillämpliga lagstadgade buffertar. c. ”Bristfällig” – om institutens relevanta indikatorer för återhämtningsplaner efter medräknandet av den justerade totala återhämtningskapaciteten inte uppfyller institutens lagstadgade krav på kapital (inbegripet bruttosoliditet) och likviditet som avses i punkt 20, med tillägg av alla tillämpliga lagstadgade buffertar.

text: 42. Om den justerade totala återhämtningskapaciteten skulle hamna på olika nivåer enligt punkt 41 bör de behöriga myndigheterna välja den lämpligaste nivån, med särskild hänsyn till scenariernas allvarlighetsgrad och antalet relevanta indikatorer för återhämtningsplaner som bedöms befinna sig på de olika nivåerna.

text: 43. För att komplettera sin bedömning av den totala återhämtningskapaciteten bör de behöriga myndigheterna ta hänsyn till allmänna kvalitativa överväganden, som inte redan beaktats för den justerade totala återhämtningskapaciteten, avseende ramen för den totala återhämtningskapaciteten. Detta kan leda till att de behöriga myndigheterna justerar det vägledande betyget uppåt eller nedåt, enligt nivåerna i punkt 41, om de anser att det inte fullt ut representerar institutens position avseende den totala återhämtningskapaciteten, i synnerhet med hänsyn till följande faktorer: a. Skillnaden mellan institutens fastställande av den totala återhämtningskapaciteten och de behöriga myndigheternas justerade totala återhämtningskapacitet. b. Övergripande belägg för eller avsaknad av tidigare genomförandeerfarenhet. c. Förekomst eller avsaknad av eventuella förberedande åtgärder före genomförandet av alternativen. d. Ytterligare information om koncentrationsnivån, tidsramen för genomförandet, återhämtningsalternativens genomförbarhet och trovärdighet samt den stressnivå som tillämpas av instituten. e. Institutens förmåga när det gäller datatillgänglighet, datakvalitet och dataaggregering samt institutens styrning vad gäller krishanteringsberedskap.

text: 44. ”Bristfällig” total återhämtningskapacitet bör antingen leda till bedömningen att det finns en väsentlig brist i återhämtningsplanen i enlighet med

text: artikel 6 i direktiv 2014/59/EU

text: , eller till identifieringen av ett särskilt förbättringsområde kopplat till den totala återhämtningskapaciteten i de behöriga myndigheternas bedömning av institutens återhämtningsplan.

text: 45. Total återhämtningskapacitet som bedöms som ”tillfredsställande med potentiella förbättringsmöjligheter” kan leda till att ett särskilt förbättringsområde, kopplat till den totala återhämtningskapaciteten, identifieras vid de behöriga myndigheternas bedömning av institutens återhämtningsplan.

text: 46. Vid bedömningen av om det finns en väsentlig brist eller ett särskilt förbättringsområde i återhämtningsplanen kopplat till den totala återhämtningskapaciteten i enlighet med punkterna 44 och 45, bör de behöriga myndigheterna bland annat beakta följande situationer: a. Huruvida institutet redan bedriver verksamhet under svåra stressade förhållanden, inbegripet när en kapitalkonserveringsplan i enlighet med

text: artikel 142 i direktiv 2013/36/EU

text: har begärts. b. Huruvida institutet redan har förbättrat den totala återhämtningskapaciteten jämfört med tidigare återhämtningsplaner och det inte längre finns utrymme för att förbättra den totala återhämtningskapaciteten med tanke på institutets storlek, affärsmodell och riskprofil. c. Huruvida det för institutets kapital-, bruttosoliditets- och/eller likviditetsposition finns sunda marginaler i förhållande till de lagstadgade kraven, vilket gör att de scenarier som institutet tillämpar är extremt allvarliga och därav mer belastande i förhållande till andra institut.

text: 47. Klassificeringen som avses i punkterna 41–43 bör stödja de behöriga myndigheternas bedömning av den totala återhämtningskapaciteten och fungera som en relevant komponent av deras övergripande bedömning av återhämtningsplanen.


text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

text: På EBA:s webbplats finns en länk till informationen, tillsammans med dessa riktlinjer. Växelkursen finns också på http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/inforeuro/inforeuro_en.cfm

text: https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/Report ing%20by%20Authorities/885459/Decision%20on%20the%20European%20Centralised%20Infrastructure%20of%20Dat a%20%28EUCLID%29.pdf

publisher: Europeiska bankmyndigheten

sprak: sv

title: Riktlinjer om riktmärkning av metoder för diversifiering, inbegripet mångfaldspolicy och lönegapet mellan könen, i enlighet med direktiv 2013/36/EU och direktiv (EU) 2019/2034

serie: gl

text: 18 december 2023

type: stycke

text: och

text: direktiv (EU) 2019/2034

text: 1. Efterlevnadsoch rapporteringsskyldigheter

type: rubrik

text: Riktlinjernas status

text: 1. Detta dokument innehåller riktlinjer som har utfärdats enligt

text: artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: . I enlighet med

text: artikel 16.3 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: ska de behöriga myndigheterna och finansinstituten med alla tillgängliga medel söka följa riktlinjerna.

text: 2. I riktlinjerna beskrivs EBA:s syn på lämplig tillsynspraxis inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn eller på hur unionsrätten bör tillämpas inom ett särskilt område. De behöriga myndigheter, enligt definitionen i

text: artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: , som berörs av riktlinjerna ska tillämpa dem genom att på lämpligt sätt införliva dem i sin tillsynspraxis (till exempel genom att ändra sina rättsliga ramar eller sina tillsynsrutiner), även när riktlinjerna i första hand riktas till institut.

text: Rapporteringsskyldigheter

text: 3. Enligt

text: måste behöriga myndigheter bekräfta att de följer eller tänker följa denna riktlinje, alternativt ange skälen till att de inte gör det senast den 27.05.2024. Om någon sådan anmälan inte inkommer inom denna tidsfrist kommer EBA att anse att de behöriga myndigheterna inte tillämpar riktlinjerna. Anmälan bör lämnas via det formulär som tillhandahålls på EBA:s webbplats, med hänvisningen ”

text: ”. Anmälan bör lämnas in av personer som på sina behöriga myndigheters vägnar har befogenhet att rapportera om hur riktlinjerna tillämpas. Eventuella förändringar i graden av efterlevnad måste också rapporteras till EBA.

text: 4. Anmälningarna kommer att offentliggöras på EBA:s webbplats i enlighet med

text: artikel 16.3

text: Syfte, tillämpningsområde och definitioner

text: Syfte

text: 5. Dessa riktlinjer specificerar, för harmoniserad riktmärkning av metoder för diversifiering i enlighet med

text: artikel 91.11 i direktiv 2013/36/EU

text: och

text: artikel 26 i direktiv (EU) 2019/2034

text: , den information som ska lämnas av institut och värdepappersföretag, såvida de inte är små och icke-sammanlänkade, till behöriga myndigheter och från behöriga myndigheter till EBA för riktmärkning av metoder för diversifiering, inbegripet information som offentliggörs i enlighet med

text: artikel 435.2 c i förordning (EU) nr 575/2013

text: och

text: artikel 48 i förordning (EU) 2019/2033

text: 6. I dessa riktlinjer specificeras även, för den harmoniserade riktmärkningen av det könsmässiga lönegapet på ledningsorganets nivå, den information som institut och värdepappersföretag ska lämna, såvida de inte är små och icke-sammanlänkade, till behöriga myndigheter i enlighet med

text: artikel 75.1 i direktiv 2013/36/EU

text: och

text: artikel 34.1 i direktiv (EU) 2019/2034

text: och från behöriga myndigheter till EBA.

text: Tillämpningsområde

text: 7. Riktlinjerna gäller för den information som behöriga myndigheter på individuell nivå bör samla in från institut och värdepappersföretag om metoder för diversifiering på ledningsorganets nivå, inbegripet ledningsorganets sammansättning, mångfaldspolicyer och det könsmässiga lönegapet på ledningsorganets nivå, och överlämna den till EBA i syfte att offentliggöra denna information på unionsnivå och land för land.

text: 8. Riktlinjerna ska tillämpas på individuell nivå i enlighet med artiklarna

text: i förordning (EU) nr 575/2013 och i artiklarna

text: och

text: i förordning (EU) 2019/2033.

text: Adressater

text: 9. Dessa riktlinjer vänder sig till de behöriga myndigheter som avses i artikel 4.2 i och viii i förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: och till finansinstitut enligt definitionen i

text: artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: som är institut enligt definitionen i

text: artikel 4.1

text: .3 i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , med beaktande av värdepappersföretag som omfattas av artiklarna

text: eller

text: i förordning (EU) 2019/2033 (varje hänvisning till institut bör förstås som att den omfattar sådana värdepappersföretag) och till värdepappersföretag enligt definitionen i

text: artikel 4.1

text: .1 i direktiv

text: , såvida de inte är små och icke-sammanlänkade enligt

text: artikel 12.1 i förordning (EU) 2019/2033

text: och därför omfattas av bestämmelserna om intern styrning, insyn, riskhantering och ersättning i kapitel 2 avsnitt 2 i direktiv (EU) 2019/2034, särskilt artiklarna

text: och

text: i detta.

text: Definitioner

text: 10. Termer som används och definieras i direktiv

text: , förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: och

text: direktiv (EU) 2019/2034

text: och förordning

text: (EU) 2019/2033

text: och EBA:s och Esmas gemensamma riktlinjer för bedömning av lämpligheten hos ledamöter i ledningsorganet och innehavare av nyckelfunktioner enligt direktiv

text: och direktiv

text: har samma betydelse i dessa riktlinjer, såvida inte särskilda definitioner föreskrivs för dessa riktlinjer i detta avsnitt. Arbetstagarrepresentant ledamot av ledningsorganet i dess tillsynsfunktion som är vald av institutets eller värdepappersföretagets personal enligt tillämplig nationell lagstiftning. Betydande institut institut som avses i

text: artikel 131 i direktiv 2013/36/EU

text: (globala systemviktiga institut och andra systemviktiga institut) och, i förekommande fall, andra institut som fastställs av den behöriga myndigheten eller nationell rätt, på grundval av en bedömning av institutens storlek och interna organisation samt deras verksamheters art, omfattning och komplexitet, som måste inrätta en nomineringskommitté enligt

text: artikel 88.2

text: eller en ersättningskommitté enligt artikel 95 i detta direktiv såsom det genomförts i nationell lagstiftning. Geografiskt ursprung avser i detta sammanhang regioner där en person har bott eller skaffat sig en utbildnings- eller yrkesbakgrund som sträcker sig över en sammanlagd tidsperiod på minst tre år. Ickebinär avser, beträffande en persons kön, en könsidentitet som inte är manlig eller kvinnlig. Ledamot av ledamot av ledningsorganet i dess ledningsfunktion, inbegripet ledningsorganet med de personer som i praktiken leder institutets eller verkställande funktion värdepappersföretagets verksamhet. ledamot av en befattning som ledamot i ledningsorganet i dess ledningsorganet utan tillsynsfunktion, där en person är ansvarig för att ha uppsikt verkställande funktion över och övervaka ledningens beslutsfattande utan att ha verkställande uppgifter inom ledningsorganet. ordföranden för ledningsorganet för ett institut i dess Ordförande tillsynsfunktion i enlighet med

text: artikel 88 i direktiv 2013/36/EU

text: , som inte har någon verkställande funktion i det berörda institutet eller värdepappersföretaget. den person som ansvarar för att leda och styra ett instituts eller ett värdepappersföretags samlade affärsverksamhet. I detta Verkställande direktör (vd) sammanhang bör det inkludera ordföranden för ledningsorganet i dess ledningsfunktion. Yrkesbakgrund avser erfarenhet som en ledamot i ledningsorganet har skaffat sig genom att utöva yrkesverksamhet, med eller utan förvärvssyfte, som omfattar en period på minst tre år innan han eller hon tillträder den aktuella tjänsten.

text: Genomförande

text: Datum för tillämpning

text: 11. Dessa riktlinjer gäller från och med 27.06.2024.

text: 2. Riktlinjer

text: 1. Urval av institut och värdepappersföretag som ska ingå i riktmärkningen av diversifiering

text: 12. De behöriga myndigheterna bör samla in och till EBA överlämna uppgifter om metoder för diversifiering, inbegripet om mångfaldspolicyer och det könsmässiga lönegapet på ledningsorganets nivå för ett representativt urval av institut och värdepappersföretag i medlemsstaten på individuell nivå, i enlighet med vad som anges i de bilagor som offentliggörs separat.

text: 13. Urvalet bör bestå av institut som omfattas av direktiv

text: och värdepappersföretag som antingen omfattas av kraven på styrning enligt

text: artikel 91 i direktiv 2013/36/EU

text: , i enlighet med artikel

text: eller

text: i förordning (EU) 2019/2033 (klass 1), eller omfattas av

text: artikel 26 i direktiv (EU) 2019/2034

text: (klass 2). Urvalet kan omfatta mer än ett institut eller värdepappersföretag inom en koncern, särskilt om de är belägna i olika medlemsstater. De behöriga myndigheterna bör inte inkludera värdepappersföretag i urvalet om de har auktoriserat värdepappersföretag som förvaltas av en enda fysisk person i enlighet med

text: artikel 9.6 i direktiv 2014/65/EU

text: 14. EBA kommer att kontakta de behöriga myndigheterna i god tid före varje uppgiftsinsamling och lämna ytterligare information om hur man fastställer urvalet av institut och värdepappersföretag för vilka uppgifter bör samlas in. På begäran bör de behöriga myndigheterna informera EBA om den förteckning över institut och värdepappersföretag som de avser att ta med i riktmärkningen av metoder för diversifiering, inom den tidsfrist som EBA anger.

text: 15. De behöriga myndigheterna bör informera institut och värdepappersföretag som ingår i urvalet i god tid före uppgiftsinsamlingen och minst 3 månader innan inlämning av uppgifter begärs.

text: 2. Inlämning av riktmärkningsuppgifter för metoder för diversifiering

text: 16. Instituten och värdepappersföretagen bör se till att de kan lämna uppgifter om metoder för diversifiering, inbegripet mångfaldspolicyer och lönegapet mellan könen på ledningsorganets nivå till den behöriga myndigheten enligt vad som anges i dessa riktlinjer.

text: 17. Institut och värdepappersföretag som har valts ut för att ingå i urvalet bör lämna in de begärda uppgifterna på individuell nivå till den behöriga myndigheten senast den 30 april vart tredje år från och med 2025, med 31 december 2024 som referensdatum.

text: 18. De behöriga myndigheterna bör överlämna de uppgifter som tillhandahållits av institut och värdepappersföretag till EBA i enlighet med punkt 17 senast den 15 juni efter att ha kontrollerat att informationen är fullständig, korrekt och trovärdig.

text: 3. Krav för rapportering av riktmärkning av diversifiering

text: 19. Kreditinstitut och värdepappersföretag bör lämna in den information som avses i dessa riktlinjer i de dataöverföringsformat och de former som anges av de behöriga myndigheterna, med beaktande av den datapunktsdefinition som ingår i datapunktsmodellen samt följande specifikationer: a. Information som inte krävs eller inte är tillämplig bör inte ingå i inlämningen. b. Numeriska värden bör anges som fakta enligt följande: i. Datapunkter av datatypen ”monetär” bör anges i miljoner enheter. ii. Datapunkter av datatypen ”procent” bör uttryckas per enhet med minst fyra decimaler. iii. Datapunkter av datatypen ”heltal” bör anges utan decimaler och med en noggrannhet motsvarande hela enheter.

text: 20. De uppgifter som lämnas av kreditinstituten och värdepappersföretagen bör kopplas till följande information: a. Rapporteringsreferensdatum och referensperiod. b. Rapporteringsvaluta. c. Det rapporterande institutets identitetskod.

text: 4. Allmänna specifikationer för inlämning av riktmärkningsuppgifter om metoder för diversifiering

text: 21. Referensdatumet för uppgifter om metoder för diversifiering, inbegripet mångfaldsplanen, bör vara slutet av det kalenderår för vilket uppgifter måste tillhandahållas. De uppgifter som lämnas om ledningsorganets sammansättning och de genomförda planerna bör återspegla situationen på referensdatumet.

text: 22. Finansiell information bör anges i euro och avse värdet vid räkenskapsårets utgång. Om kreditinstitut eller värdepappersföretag enligt nationell lagstiftning tillåts att rapportera finansiell information baserat på utgången av räkenskapsåret, som avviker från kalenderårets utgång, bör det senast tillgängliga räkenskapsårets utgång betraktas som referensdatum för den finansiella information som ska lämnas, inbegripet informationen om lönegapet mellan könen. Om sådana uppgifter offentliggörs i en annan valuta än euro bör den växelkurs som används av Europeiska kommissionen för budgetplanering och budgeten för december det rapporterade året användas för omräkning av de uppgifter som ska rapporteras .

text: 23. I många fall definieras det möjliga intervallet för indata. Om det korrekta svaret inte skulle ligga inom det definierade intervallet av definierade värden bör institutet eller värdepappersföretaget välja det svar som bäst speglar situationen eller, om detta inte är möjligt, lämna fältet tomt, kontakta den behöriga myndigheten och tillhandahålla förklaringar. Den behöriga myndigheten bör vidarebefordra denna information till EBA.

text: 5. Information att tillhandahålla avseende styrningssystem

text: 24. Institut och värdepappersföretag bör ange sitt styrningssystem. För detta ändamål bör instituten och värdepappersföretagen antingen ange ett monistiskt styrelsesystem (1nivåsystem) eller ett dualistiskt styrelsesystem (2-nivåsystem). Hybridsystem bör motsvara dessa system enligt vad som anges i leden a och b nedan, oberoende av om det finns ytterligare verkställande styrelser, revisions-, ersättnings- eller nomineringskommittéer eller om vissa beslut fattas direkt av aktieägarna i stället för av ledningsorganet. a. Ett 1-nivåsystem bör förstås som ett system där alla ledamöter i ledningsorganet i dess ledningsfunktion och alla ledamöter i ledningsorganet i dess tillsynsfunktion utgör ett ledningsorgan med ansvar för att fastställa institutets strategi, mål och allmänna inriktning. Om det utöver denna monistiska styrelse finns ett obligatoriskt verkställande organ, bör institut och värdepappersföretag fortfarande anses ha en struktur på en nivå. b. Ett system med två nivåer bör förstås som ett system där ledningsorganet i dess ledningsfunktion (ledamöter av ledningsorganet med verkställande funktion, inklusive den verkställande direktören) utgör ett separat organ i förhållande till det organ som endast består av medlemmar av ledningsorganet i dess tillsynsfunktion (ledamöter av ledningsorganet utan verkställande funktion), dvs. en monistisk styrelse finns inte alls.

text: 6. Specifikationer för inlämning av uppgifter om ledamöter i ledningsorganet

text: 25. När uppgifter begärs om den verkställande direktören bör endast uppgifter om den verkställande direktören rapporteras i denna kategori. Uppgifter om biträdande eller vice verkställande direktörer ska rapporteras i kategorin ”ledamöter i ledningsorganet utan verkställande funktioner”. Om ingen av ledamöterna utan verkställande funktioner har en roll som verkställande direktör bör alla uppgifter rapporteras i kategorin ”ledamöter utan verkställande funktioner”.

text: 26. Om uppgifter ska tillhandahållas ledamöter med verkställande funktioner bör dessa uppgifter omfatta information om a. de ledamöter i ledningsorganet som har verkställande funktioner och som är ansvariga för effektiv ledning av institutet eller värdepappersföretaget, b. de personer som i praktiken leder verksamheten i enlighet med

text: artikel 13.1 i direktiv 2013/36/EU

text: , när det gäller ett institut, eller i linje med

text: artikel 9.6 i direktiv 2014/65/EU

text: , när det gäller ett värdepappersföretag, oavsett om de är ledamöter i det lednings- eller förvaltningsorgan som har utsetts i enlighet med nationell bolagsrätt.

text: 27. Om det krävs uppgifter om ordföranden bör endast uppgifter om ordföranden rapporteras i denna kategori om ordföranden tillhör ledningsorganets tillsynsfunktion. Biträdande ordförande eller vice ordförande bör endast rapporteras i kategorin ”ledamöter utan verkställande funktioner”. Om ingen av ledamöterna utan verkställande funktion har en roll som ordförande ska alla uppgifter rapporteras i kategorin ”ledamöter av ledningsorganet utan verkställande funktion”. En ordförande i ledningsorganet som också har verkställande funktioner bör endast rapporteras i kategorin ”ledamöter med verkställande funktioner”.

text: 28. Om uppgifter ska tillhandahållas för ledamöter utan verkställande funktioner bör dessa uppgifter innehålla separat information om a. ledamöter i ledningsorganet som ansvarar för att ha uppsikt över och övervaka ledningens beslutsfattande utan att ha verkställande uppgifter, b. i tillämpliga fall, arbetstagarrepresentanter som är medlemmar i ledningsorganet.

text: 29. Ledamöterna i ledningsorganet bör tilldelas till det kön som de förknippar sig med. I detta sammanhang utgör alla kön som skiljer sig från det manliga eller kvinnliga könet en tredje kategori av kön, kallad ickebinärt.

text: 30. Om en ledamot med verkställande funktioner innehar posten som ordförande i en monistisk styrelse bör uppgifterna om den ledamoten endast lämnas i kategorin ”ledamöter med verkställande funktioner”, inbegripet för beräkningen av lönegapet mellan könen.

text: 7. Specifikationer för beräkning av lönegapet mellan könen

text: 31. De behöriga myndigheterna bör samla in uppgifter om lönegapet mellan könen från institut och värdepappersföretag på individuell nivå, uttryckta som procentandelar av skillnaden mellan den genomsnittliga lönen för kvinnliga och manliga ledamöter i ledningsorganet och skillnaden mellan ickebinära och manliga ledamöter i ledningsorganet, baserat på genomsnittet och medianlönen för ledamöter av ledningsorganet med verkställande funktion, ledamöter av ledningsorganet utan verkställande funktion och arbetstagarrepresentanter.

text: 32. För att beräkna lönegapet mellan könen bör institut och värdepappersföretag fastställa den totala årliga bruttoersättningen som summan av fast och rörlig ersättning före skatt, med beaktande av följande: a. Hela den rörliga ersättning som beviljats för alla resultatperioder som avslutades under räkenskapsåret bör användas. Detta bör inbegripa rörlig ersättning baserad på ickerullande fleråriga resultatperioder. Belopp som har beviljats under tidigare räkenskapsår och som betalats ut under räkenskapsåret (t.ex. proportionellt) bör inte beaktas. b. Garanterad rörlig ersättning (t.ex. anställningsbonus), ersättningspaket som tilldelas för utköp från tidigare avtal och avgångsvederlag (t.ex. om personalens anställningsavtal ännu inte har löpt ut vid räkenskapsårets slut) bör inte beaktas i beräkningen. c. Icke-monetära förmåner (t.ex. företagsbil, räntefria lån, gratis företagsförskola osv.) bör beaktas som deras beskattade monetära motsvarighet. d. Regelbundna inbetalningar till pensionssystemet och sjukförsäkring för all personal bör inte beaktas. Diskretionära pensionsförmåner bör beaktas. e. Ersättning för deltagande i ledningsorganets möten bör beaktas, begränsat till ledamöter i ledningsorganet i dess tillsynsfunktion, om de också erhåller element som anges i leden a–d i denna punkt. Om inga andra utbetalningar görs ska punkt 33 tillämpas. Ersättning för deltagande i ledningsorganets kommittéer bör inte tas med i beräkningen.

text: 33. Om ledamöter i ledningsorganet utan verkställande funktioner eller arbetstagarrepresentanter endast erhåller ersättning för sin funktion i form av en fast daglig ersättning för deltagande bör det belopp som ska beaktas för beräkningen av lönegapet mellan könen vara deltagarersättningen för en dag, oberoende av antalet dagar för vilka ersättning har utbetalats under räkenskapsåret, i stället för att beräkna ersättningen enligt vad som anges i punkt 32.

text: 34. För arbetstagarrepresentanter bör endast de belopp som tilldelats för deras funktion som ledamot i ledningsorganet beaktas.

text: 35. Om en ledamot i ledningsorganet endast fått ersättning för en del av räkenskapsåret, bör den erhållna ersättningen räknas om till det belopp som skulle ha varit den totala årliga bruttoersättningen, om ledamoten hade fått ersättning för hela året. Detsamma bör gälla för ledamöter som arbetar deltid.

text: 36. Ledamöter som inte längre var ledamöter i ledningsorganet vid räkenskapsårets slut bör inte tas med i beräkningen och deras ersättning bör inte tas med i beräkningen.

text: 37. Institut och värdepappersföretag bör följa följande instruktioner vid beräkningen av den genomsnittliga ersättning och medianersättningen som ska rapporteras i bilaga XI: a. Separat för ledamöter av ledningsorganet med verkställande funktion, ledamöter av ledningsorganet utan verkställande funktion och arbetstagarrepresentanter bör varje direktörs ersättning tilldelas till tillämpligt kön. b. Ersättningen till ledamöterna separat för varje kön bör ordnas efter belopp och börja med det lägsta beloppet. c. Medianen och genomsnittet av ersättningen till manliga, kvinnliga och ickebinära ledamöter av ledningsorganet med verkställande funktion, ledamöter av ledningsorganet utan verkställande funktion och arbetstagarföreträdare bör beräknas.

text: 38. Medelvärdet bör beräknas som summan av ersättningen dividerat med antalet direktörer i den aktuella kategori som anges i punkt 37 c.

text: 39. Medianvärdet som ska beräknas enligt punkt 37 c är mittvärdet i fördelningen av de ersättningsvärden som anges i punkt 37 b. Vid ett jämnt antal styrelsemedlemmar i en kategori är medianvärdet medelvärdet av de två mittvärdena.

text: 40. Institut och värdepappersföretag bör för var och en av de kategorier som anges i bilaga XI räkna ut lönegapet mellan könen genom att beräkna a. skillnaden mellan mäns och kvinnors genomsnittliga ersättning, dividerad med mäns genomsnittliga ersättning, b. skillnaden mellan medianlönen för män och kvinnor dividerat med medianlönen för män, c. skillnaden mellan mäns och ickebinära ledamöters genomsnittliga ersättning, dividerad med mäns genomsnittliga ersättning, d. Skillnaden mellan mäns och ickebinära ledamöters medianersättning, dividerad med mäns medianersättning.

text: 41. Om lönegapet mellan manliga och kvinnliga ledamöter eller lönegapet mellan manliga och ickebinära ledamöter inte kan beräknas eftersom kategorin inte innehåller båda de respektive könen, bör institut och värdepappersföretag ange värdet ”-” (ej tillgängligt) i stället för att beräkna procentandelen.

text: 42. Om ersättningen för referensuppgifterna ännu inte har godkänts bör institut och värdepappersföretag rapportera lönegapet mellan könen efter bästa förmåga, med beaktande av den föreslagna rörliga ersättningen.

text: 8. Datakvalitet

text: 43. Innan instituten och värdepappersföretagen lämnar in uppgifter till sina behöriga myndigheter bör de kontrollera att uppgifterna är fullständiga och trovärdiga och göra nödvändiga korrigeringar. Detsamma bör gälla för behöriga myndigheter innan de lämnar in uppgifterna till EBA.

text: 44. På begäran av EBA bör de behöriga myndigheterna så snart som möjligt tillhandahålla eventuella korrigerade uppgifter eller förklaringar till alla icke trovärdiga uppgifter.

text: 45. Vad gäller kontrollerna av uppgifternas kvalitet bör de behöriga myndigheterna kontrollera följande: a. Att mallarna fylls i i sin helhet och på individuell nivå. b. Korrekt angivelse av styrningsstrukturen. c. Institutets korrekta val av storlekskategori. d. Att urvalet är korrekt om ett institut kategoriseras som betydande eller icke betydande. e. Trovärdigheten av antalet styrelseledamöter, med tanke på att uppgifterna bör lämnas på individuell basis.

text: 46. Vid inlämningen av riktmärkningsuppgifter om metoder för diversifiering till EBA bör behöriga myndigheter säkerställa att de också uppfyller EBA/DC/335 av den 5 juni 2020 om Euclid (”Euclid-beslutet”) , i dess ändrade lydelse, och att de förser instituten med alla tekniska specifikationer som behövs för att kontinuerligt uppfylla Euclid-beslutet.

type: vagledning

utgivare: eba


text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/2167 av den 24 november 2021

text: om kreditförvaltare och kreditförvärvare och om ändring av direktiven

text: och

text: (EUT L 438, 8.12.2021, s. 1–37).

text: Ett exempel på en möjlig metod med tabeller för bedömning av kollektiv lämplighet finns i bilaga I till EBA:s och Esmas gemensamma riktlinjer för lämplighetsbedömningar av medlemmar i ledningsorgan och ledande befattningshavare i enlighet med direktiven

text: och

text: , men behöver justeras för att tillämpas på kreditförvaltares affärsmodeller.

title: Riktlinjer för bedömning av huruvida kreditförvaltares lednings- eller förvaltningsorgan som helhet har tillräckliga kunskaper och erfarenheter, i enlighet med direktiv (EU) 2021/2167

text: 15 december 2023

text: direktiv (EU) 2021/2167

text: 1. Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: Riktlinjernas status

text: 1. Detta dokument innehåller riktlinjer som har utfärdats enligt

text: artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: . I enlighet med

text: artikel 16.3 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: ska de behöriga myndigheterna och finansinstituten med alla tillgängliga medel söka följa dessa riktlinjer.

text: 2. Av riktlinjerna framgår Europeiska bankmyndighetens (EBA) syn på lämplig tillsynspraxis inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn eller på hur EU-rätten ska tillämpas inom ett särskilt område. Behöriga myndigheter enligt definitionen i

text: artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: som berörs av dessa riktlinjer bör följa dem genom att på lämpligt sätt införliva dem i sin praxis (till exempel genom att ändra sina rättsliga ramar eller tillsynsrutiner), även när riktlinjerna i första hand riktas till institut.

text: Rapporteringsskyldigheter

text: 3. Enligt

text: ska behöriga myndigheter anmäla till EBA att de följer eller avser att följa dessa riktlinjer, alternativt ange skälen till att de inte gör det, senast den 27.05.2024. Om någon sådan anmälan inte inkommer inom denna tidsfrist kommer EBA att anse att de behöriga myndigheterna inte tillämpar riktlinjerna. Anmälningarna ska lämnas in via det formulär som tillhandahålls på EBA:s webbplats med hänvisningen ”

text: ”. Anmälningarna ska lämnas in av personer som har befogenhet att på de behöriga myndigheternas vägnar rapportera om hur riktlinjerna följs. Alla förändringar i graden av efterlevnad måste också rapporteras till EBA.

text: 4. Anmälningarna kommer att offentliggöras på EBA:s webbplats i enlighet med

text: artikel 16.3

text: 2. Syfte, tillämpningsområde och definitioner

text: Syfte

text: 5. I dessa riktlinjer fastställs kraven enligt

text: artikel 5.1 c i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/2167

text: rörande bedömning av om kreditförvaltares lednings- eller förvaltningsorgan som helhet har tillräckliga kunskaper och erfarenheter, inbegripet bedömningskriterier och bedömningsprocess.

text: Mottagare

text: 6. Dessa riktlinjer riktar sig till följande målgrupper: a. De behöriga myndigheter som fastställs i

text: (om inrättande av EBA), som utses i enlighet med

text: artikel 21.3 i direktiv (EU) 2021/2167

text: . De är tillämpliga i den utsträckning som dessa myndigheter har behörighet att säkerställa att bestämmelserna i direktivet som dessa riktlinjer avser tillämpas och genomförs. b. De behöriga myndigheter som avses i

text: artikel 21.3 i direktiv (EU) 2021/2167

text: . c. Kreditförvaltare enligt definitionen i

text: artikel 3.8 i direktiv (EU) 2021/2167

text: Tillämpningsområde

text: 7. Riktlinjerna är tillämpliga på alla kreditförvaltare med avseende på en kreditgivares rättigheter enligt ett nödlidande kreditavtal eller för det nödlidande kreditavtalet i sig, som utfärdats av ett kreditinstitut som är etablerat i unionen. Däremot är riktlinjerna inte tillämpliga på enheter som förtecknas i

text: artikel 2.5 a i direktiv (EU) 2021/2167

text: 8. Riktlinjerna avser bedömningen av huruvida kreditförvaltarens lednings- eller förvaltningsorgan som helhet har tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att kunna bedriva sin verksamhet på ett kompetent och ansvarsfullt sätt i enlighet med

text: artikel 5.1 c i direktiv (EU) 2021/2167

text: . Om organet är uppdelat i en lednings- och en tillsynsfunktion gäller riktlinjerna för båda funktionerna.

text: 9. Kreditförvaltare bör följa dessa riktlinjer, och de behöriga myndigheterna bör säkerställa att kreditförvaltarna följer dem.

text: Definitioner

text: 10. Om inget annat anges har de termer som används och definieras i

text: direktiv (EU) 2021/2167

text: samma innebörd i dessa riktlinjer. Dessutom gäller följande definitioner i dessa riktlinjer: Lednings- eller förvaltningsorgan Det organ hos kreditförvaltaren som har utsetts i enlighet med nationell lagstiftning och som har till uppgift att fastställa institutets strategi, mål och allmänna inriktning, och som kontrollerar och övervakar ledningens beslut samt inbegriper de personer som i praktiken leder institutets verksamhet. Det organ hos kreditförvaltaren som har utsetts i enlighet med nationell lagstiftning och som har till Lednings- eller förvaltningsorgan i dess uppgift att fastställa institutets strategi, mål och ledningsfunktion allmänna inriktning samt inbegriper de personer som i praktiken leder institutets verksamhet. Lednings- eller förvaltningsorgan i dess Lednings- eller förvaltningsorganet när det agerar i sin tillsynsfunktion roll att kontrollera och övervaka ledningens beslut. Avser en föreslagen eller utsedd medlem (eller ledamot) i ett lednings- eller förvaltningsorgan, inbegripet Medlem företrädare som agerar på uppdrag av juridiska personer som är medlemmar i lednings- eller förvaltningsorganet.

text: 3. Genomförande

text: Tillämpningsdatum

text: 11. Dessa riktlinjer börjar gälla 27.06.2024.

text: 4. Riktlinjer för bedömning av huruvida kreditförvaltares ledningseller förvaltningsorgan som helhet har tillräckliga kunskaper och erfarenheter

text: 1 Tillämpning av proportionalitetsprincipen

text: 12. Kreditförvaltare bör ta hänsyn till sin storlek och interna organisation samt beakta verksamhetens art, omfattning och komplexitet när de bedömer huruvida deras ledningsoch förvaltningsorgan som helhet har tillräckliga kunskaper och erfarenheter samt när de utvecklar och genomför rutiner och förfaranden som syftar till att säkerställa att dessa krav uppfylls. Kreditförvaltare som förvaltar stora kreditportföljer eller komplexa kreditprodukter bör införa mer sofistikerade rutiner och förfaranden, medan mindre kreditförvaltare som förvaltar mindre komplexa kreditprodukter kan tillämpa enklare rutiner och förfaranden.

text: 13. Vid tillämpning av proportionalitetsprincipen och för att säkerställa ett korrekt genomförande av styrningskraven i

text: direktiv (EU) 2021/2167

text: , såsom närmare anges i dessa riktlinjer, bör kreditförvaltare och behöriga myndigheter beakta följande kriterier: a. Kreditförvaltarens storlek, mätt i antal anställda. b. Skuldvolymen och antalet kreditförvaltningsavtal som kreditförvaltaren förvaltar. c. Kreditförvaltarens juridiska form. d. Huruvida kreditförvaltaren är börsnoterad eller inte. e. Huruvida kreditförvaltaren ingår i en koncern som omfattas av direktiv

text: på gruppnivå och, om så är fallet, proportionalitetsbedömningen för gruppen. f. Huruvida gränsöverskridande verksamhet bedrivs och storleken på verksamheten inom respektive jurisdiktion. g. Art och grad av komplexitet för kreditförvaltarens samlade affärsverksamhet, och kreditförvaltarens organisationsstruktur. h. Omfattningen av och komplexiteten hos befintliga utkontrakterings- eller tjänsteleveransavtal med andra tillhandahållare av kreditförvaltning.

text: 2 Kreditförvaltares bedömning av huruvida medlemmarna i deras lednings- eller förvaltningsorgan har tillräckliga kunskaper och erfarenheter

text: 14. Kreditförvaltare bör säkerställa att deras lednings- eller förvaltningsorgan som helhet har tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att alltid kunna utföra sina uppgifter och bedriva verksamheten på ett kompetent och ansvarsfullt sätt. I enlighet med

text: artikel 5.1 b i direktiv (EU) 2021/2167

text: bör kreditförvaltare säkerställa att alla medlemmar i dessa organ har gott anseende.

text: 15. Kreditförvaltare, inbegripet företag som ansöker om auktorisation enligt avdelning II kapitel I i

text: direktiv (EU) 2021/2167

text: , bör i synnerhet utföra bedömningen eller en ny bedömning a. när de står i begrepp att ansöka om auktorisation för att inleda sin verksamhet, b. när det sker väsentliga förändringar i fråga om lednings- eller förvaltningsorganets sammansättning, inbegripet i. vid utnämning av nya medlemmar i lednings- eller förvaltningsorganet, ii. när medlemmar har lämnat lednings- eller förvaltningsorganet, c. om väsentliga förändringar har skett i fråga om affärsmodellen, de underliggande rättsliga bestämmelserna eller den teknik som används.

text: 16. Bedömningarna av kunskaps- och erfarenhetsnivån hos medlemmarna i lednings- eller förvaltningsorganen som helhet bör utföras innan de enskilda medlemmarna utses. I tillämpliga fall bör lednings- eller förvaltningsorganet i dess tillsynsfunktion ansvara för att utföra den slutliga bedömningen.

text: 17. Genom undantag från punkt 16 får den kollektiva lämplighetsbedömningen, utan att det påverkar tillämpningen av nationell lagstiftning, utföras efter utnämningen av medlemmen i lednings- eller förvaltningsorganet i något av följande fall och under förutsättning att kreditförvaltaren har lämnat en vederbörlig motivering: a. Aktieägare, ägare eller medlemmar i kreditförvaltaren nominerar och utser medlemmar i lednings- eller förvaltningsorganet vid bolagsstämman eller motsvarande möte utan att de har föreslagits av kreditförvaltaren eller lednings- eller förvaltningsorganet. b. En fullständig bedömning av en medlem före utnämningen eller en ändring av lednings- eller förvaltningsorganets sammansättning skulle störa lednings- eller förvaltningsorganets korrekta funktion, inbegripet till följd av följande omständigheter: i. Behovet av att ersätta medlemmar uppstår plötsligt eller oväntat, t.ex. genom en medlems bortgång. ii. En medlem måste avsättas på grund av att medlemmen inte längre är lämplig.

text: 18. Bedömningen av tillräckliga kunskaper och erfarenheter bör beakta alla tillgängliga relevanta omständigheter. Kreditförvaltare bör beakta de risker, inbegripet anseenderisker, som uppstår om eventuella brister identifieras som påverkar den kollektiva lämpligheten hos medlemmarna i lednings- eller förvaltningsorganet.

text: 19. Kreditförvaltare bör ta hänsyn till de kunskaper och erfarenheter som enskilda medlemmar i lednings- eller förvaltningsorgan har när de bedömer lednings- eller förvaltningsorganets tillräckliga kollektiva kunskaper och erfarenheter, och vice versa.

text: 20. Kreditförvaltare bör dokumentera resultaten av bedömningen, särskilt eventuella svagheter som identifierats, såsom skillnader mellan nödvändiga och faktiska kollektiva kunskaper och erfarenheter i lednings- eller förvaltningsorganet, och åtgärder för att komma till rätta med dessa brister, inbegripet introduktionskurser eller utbildningar.

text: 21. Kreditförvaltarna ansvarar för bedömningen av lednings- eller förvaltningsorganets inledande och fortlöpande individuella och kollektiva kunskaper och erfarenheter samt för dess medlemmars goda anseende.

text: 22. För att säkerställa lämplig fortlöpande tillsyn bör kreditförvaltarna informera den behöriga myndigheten om den föreslagna utnämningen av medlemmar eller, utan att det påverkar tillämpningen av nationell rätt, informera myndigheten utan onödigt dröjsmål efter utnämningen av medlemmar.

text: 23. Efter att de behöriga myndigheterna som en del av sitt tillsynsuppdrag har bedömt kunskaps- och erfarenhetsnivån hos kreditförvaltarens lednings- eller förvaltningsorgan, fortsätter ansvaret för att bedöma och säkerställa lämpligheten hos lednings- eller förvaltningsorganet att åligga kreditförvaltaren.

text: 3 Kriterier för bedömning av tillräckligheten hos enskilda medlemmars kunskaper och erfarenheter

text: 24. Vid bedömningen av ledningsorganets kunskaper och erfarenheter som helhet bör kreditförvaltaren bedöma alla enskilda medlemmar i organet för att fastställa att de tillsammans har tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att säkerställa att organet fungerar effektivt, inbegripet att varje medlem har förmåga att framföra sina synpunkter och diskutera strategier och affärsmål, samt att kollektiva beslutsprocesser i lämplig grad inbegriper diskussioner, invändningar och övervakning. För detta ändamål bör det finnas ett tillräckligt antal medlemmar med kunskaper inom varje relevant område för att en diskussion ska kunna föras inför de beslut som ska fattas.

text: 25. Medlemmarna i lednings- eller förvaltningsorganet bör ha en förståelse för kreditförvaltarens aktuella verksamhet och de risker som denna innebär, på en nivå som står i proportion till deras ansvar. Detta inbegriper en tillräcklig förståelse inom de områden för vilka en enskild medlem inte är direkt ansvarig utan kollektivt ansvarig tillsammans med övriga medlemmar i lednings- eller förvaltningsorganet. Kunskaperna kan hållas uppdaterade genom utbildning, yrkeserfarenhet och åtaganden.

text: 26. Medlemmarna i lednings- eller förvaltningsorganen bör vara väl införstådda med kreditförvaltarens styrformer, sina respektive roller och ansvarsområden och, i tillämpliga fall, koncernens struktur och eventuella intressekonflikter som skulle kunna uppstå på grund av detta.

text: 27. Medlemmarna i lednings- eller förvaltningsorganet bör kunna bidra till att införa en lämplig organisations- och riskkultur samt sådana värderingar och beteenden inom lednings- eller förvaltningsorganet som gör det möjligt att bedriva verksamheten på ett kompetent och ansvarsfullt sätt.

text: 28. Vid bedömningen av tillräckliga kunskaper och erfarenheter bör följande beaktas: a. Befattningens roll och uppgifter samt erfordrad förmåga. b. De kunskaper som erhållits genom utbildning och praktik. c. Den praktiska och yrkesmässiga erfarenhet som förvärvats inom tidigare befattningar och andra aktuella styrelseuppdrag. d. De kunskaper och den erfarenhet som förvärvats och påvisats genom medlemmens yrkesetiska uppförande.

text: 29. Nivån och profilen för medlemmens utbildning och huruvida den har koppling till banktjänster och finansiella tjänster eller andra relevanta områden bör beaktas. I synnerhet kan utbildning inom områdena bank och finans, ekonomi, juridik, bokföring, revision, administration, finansiell reglering, informationsteknik och kvantitativa metoder i allmänhet anses vara relevanta för sektorn för finansiella tjänster.

text: 30. Bedömningen bör inte begränsas till medlemmens utbildningsnivå eller intyg om en viss tjänstgöringstid hos en kreditförvaltare eller andra företag inom områden som ansvarar för förvaltning av krediter och nödlidande lån. En grundligare analys av medlemmens praktiska erfarenhet av kreditförvaltarens verksamhet bör genomföras, eftersom den kunskap som erhållits från tidigare befattningar beror på verksamhetens art, omfattning och komplexitet samt den roll som medlemmen haft.

text: 31. Vid bedömningen av huruvida en medlem har tillräckliga kunskaper och erfarenhet bör hänsyn tas till teoretisk och praktisk erfarenhet av kreditförvaltningsverksamhet, särskilt följande: a. Relevanta rättsliga och regleringsmässiga krav, inbegripet nationella krav för kreditförvaltning och skuldindrivning. b. Kvarstad, insolvens- och konkursförfaranden. c. Skydd för konsumenter och låntagare. d. Dataskyddskrav. e. Skyldigheter när det gäller bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, om kreditförvaltare i de nationella bestämmelser varigenom

text: direktiv (EU) 2015/849

text: införlivas utsetts till ansvariga enheter för att förebygga och bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism.

text: 32. Vid bedömningen av huruvida en medlem har tillräckliga kunskaper och erfarenheter bör hänsyn även tas till kunskapsområden där det krävs allmänna insikter om ledningen av den dagliga verksamheten hos kreditförvaltaren, inbegripet följande: a. Bedömning av effektiviteten i en kreditförvaltares styrning, övervakning och internkontroll. b. Bank- och finansverksamhet. c. Avtalsrätt. d. Redovisning och revision. e. Tolkning av finansiell information, identifiering av viktiga frågor på grundval av denna information samt lämpliga kontroller och åtgärder. f. Förvaltningskunskap.

text: 33. Vid bedömning av de praktiska och yrkesmässiga erfarenheterna från tidigare befattningar bör följande beaktas särskilt: a. Befattningens art och dess hierarkiska nivå. b. Tjänstgöringens längd. c. Verksamhetens art och komplexitet när befattningen innehades, inbegripet organisationsstruktur. d. Medlemmens beslutsbefogenheter samt behörighets- och ansvarsområden. e. Den relevanta tekniska kunskap som förvärvats genom befattningen. f. Antalet underordnade. g. Ytterligare kunskap som har inhämtats på akademisk väg.

text: 34. I tillämpliga fall bör medlemmar i lednings- eller förvaltningsorgan i dess tillsynsfunktion effektivt kunna ifrågasätta och övervaka de beslut som fattas av lednings- eller förvaltningsorganet i dess ledningsfunktion.

text: 4 Kriterier för bedömning av huruvida de kollektiva kunskaperna och erfarenheterna är tillräckliga

text: 35. Lednings- eller förvaltningsorganet som helhet bör ha tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att bedriva verksamheten på ett kompetent och ansvarsfullt sätt i enlighet med den verksamhet som bedrivs av kreditförvaltaren, och säkerställa skydd för och rättvis behandling av låntagare.

text: 36. Lednings- eller förvaltningsorganet bör genom sin sammansättning samla de kunskaper och erfarenheter som krävs för att kunna fullgöra sina skyldigheter. Detta inbegriper att lednings- eller förvaltningsorganet kollektivt har tillräckliga insikter i de områden för vilka medlemmarna är kollektivt ansvariga och för att säkerställa att verksamheten bedrivs på ett kompetent och ansvarsfullt sätt.

text: 37. Lednings- eller förvaltningsorganet som helhet bör ha tillräckliga kunskaper och erfarenheter när det gäller de aspekter som anges i punkterna 31–33 och i fråga om a. alla delar av kreditförvaltarens affärsverksamhet och hanteringen av de huvudsakliga risker som är förknippade med verksamheten, inbegripet upptäckt och förebyggande av bedrägerier i samband med hantering av kreditrisker, b. rättsliga ramar och regelverk, c. finansiell redovisning och rapportering, d. riskhantering, efterlevnad och internrevision, e. risker rörande informations- och kommunikationsteknik (IKT) och IKT-säkerhet, f. lokala och gränsöverskridande marknader, i tillämpliga fall, g. färdigheter och erfarenheter när det gäller ledarskap, h. strategisk planering.

text: 38. Vid bedömningen av huruvida lednings- eller förvaltningsorganets kollektiva kunskaper och erfarenheter är tillräckliga bör kreditförvaltarna separat bedöma ledningsorganet i dess lednings- respektive tillsynsfunktion. Bedömningen av de kollektiva kunskapernas och erfarenheternas tillräcklighet bör innehålla en jämförelse mellan erforderliga kunskaper och erfarenheter hos lednings- eller förvaltningsorganet som helhet och lednings- eller förvaltningsorganets faktiska kollektiva kunskaper och erfarenheter. Bedömningen bör omfatta alla delar av kreditförvaltarens affärsverksamhet och väsentliga organisatoriska aspekter samt underliggande processer.

text: 5 Bedömning av enskilda medlemmars kunskaper och erfarenheter

text: 39. Som en del av bedömningen av ett lednings- eller förvaltningsorgans lämplighet bör kreditförvaltare bedöma de enskilda medlemmarnas kunskaper och erfarenheter. För detta ändamål bör kreditförvaltare a. samla in information genom olika kanaler och instrument (t.ex. examensbevis och intyg, rekommendationsbrev, meritförteckningar, intervjuer och frågeformulär), b. kräva att den person som bedöms lämnar korrekta uppgifter och vid behov styrker uppgifterna, c. i möjligaste mån kontrollera korrektheten i de uppgifter som lämnats av den bedömda personen, d. i tillämpliga fall utvärdera bedömningsresultaten inom ledningsorganet i dess tillsynsfunktion, e. vid behov identifiera nödvändiga korrigerande åtgärder.

text: 40. Kreditförvaltare bör i dokumentationen inkludera en befattningsbeskrivning för den medlem som bedömts, inbegripet rollen för befattningen inom kreditförvaltaren, och bör ange resultaten av bedömningen avseende kunskaper och erfarenheter samt resultaten av bedömningen avseende gott anseende enligt

text: artikel 5.1 b i direktiv (EU) 2021/2167

text: 6 Bedömning av huruvida lednings- eller förvaltningsorganets kollektiva kunskap och erfarenhet är tillräcklig

text: 41. Vid bedömningen av huruvida de kollektiva kunskaperna och erfarenheterna är tillräckliga bör kreditförvaltare i tillämpliga fall göra separata bedömningar av ledningsorganets sammansättning i dess lednings- respektive tillsynsfunktion.

text: 42. Kreditförvaltare bör göra en bedömning med hjälp av sin egen lämpliga metodik i enlighet med de kriterier som anges i dessa riktlinjer, och dokumentera resultaten.

text: 43. Vid bedömningen av en medlems kunskap och erfarenhet bör kreditförvaltarna inom samma tidsperiod också bedöma lednings- eller förvaltningsorganets lämplighet på kollektiv nivå. I synnerhet bör det bedömas vilka kunskaper och erfarenheter som den enskilda medlemmen bidrar med till den kollektiva kunskapen och erfarenheten eller, om en medlem har lämnat lednings- eller förvaltningsorganet, de kunskaper och erfarenheter som kan ha fallit bort till följd av att organets sammansättning förändrats.

text: 7 Kreditförvaltares korrigerande åtgärder

text: 44. Om en kreditförvaltare i sin bedömning eller nya bedömning drar slutsatsen att ledningseller förvaltningsorganet som helhet inte besitter tillräckliga kunskaper och erfarenheter på kollektiv nivå bör kreditförvaltaren vidta lämpliga korrigerande åtgärder i god tid.

text: 45. Lämpliga korrigerande åtgärder kan omfatta, men är inte begränsat till, ändring av ansvarsfördelningen mellan medlemmarna, ersättande av vissa medlemmar, rekrytering av ytterligare medlemmar, utbildning av enskilda medlemmar eller utbildning för ledningsorganet som helhet för att säkerställa att lednings- eller förvaltningsorganet har tillräckliga kollektiva kunskaper och erfarenheter.

text: 46. Om en kreditförvaltares bedömning eller nya bedömning identifierar lättåtgärdade brister i lednings- eller förvaltningsorganets kunskaper och erfarenheter bör kreditförvaltaren vidta lämpliga korrigerande åtgärder för att åtgärda bristerna i god tid, inbegripet, när så är relevant, genom lämplig utbildning av alla eller enskilda medlemmar.

text: 47. När en kreditförvaltare står inför att ansöka om auktorisation för att inleda sin verksamhet bör sådana åtgärder genomföras innan auktorisationen söks.

text: 48. Under alla omständigheter bör behöriga myndigheter utan dröjsmål underrättas om alla väsentliga brister som identifierats avseende någon av medlemmarna i ledningsorganet och ledningsorganets sammansättning som helhet. Denna information bör inbegripa åtgärder som vidtagits eller planerats för att avhjälpa dessa brister samt tidsramen för deras genomförande.

text: 8 Behöriga myndigheters bedömning

text: 49. De behöriga myndigheterna bör fastställa de tillsynsförfaranden som ska vara tillämpliga på bedömningen av kunskaperna och erfarenheterna hos kreditförvaltares lednings- eller förvaltningsorgan som helhet och av dess medlemmars goda anseende. De behöriga myndigheterna bör se till att en beskrivning av dessa tillsynsförfaranden finns tillgänglig för allmänheten.

text: 50. Tillsynsförfarandena bör när så är möjligt säkerställa att de uppgifter som kreditförvaltaren lämnar till de behöriga myndigheterna under auktorisationsprocessen används på lämpligt sätt, dvs. för att bedöma att kunskaperna och erfarenheterna är tillräckliga. För att säkerställa en effektiv samordning bör tillsynsförfarandena särskilt ta hänsyn till situationer där kreditförvaltare också auktoriseras eller övervakas av ickefinansiella myndigheter.

text: 51. De behöriga myndigheterna bör av kreditförvaltaren begära en förteckning över namnen på medlemmarna i lednings- eller förvaltningsorganet och deras respektive roller och funktioner i korthet, samt ett uttalande från kreditförvaltaren om resultatet av dess övergripande bedömning av den kollektiva lämpligheten hos lednings- eller förvaltningsorganet som helhet. Detta bör omfatta en beskrivning av hur ledningsorganets övergripande sammansättning medger ett tillräckligt brett spektrum av kunskaper och erfarenheter samt identifiering av eventuella luckor eller brister och de åtgärder som vidtagits för att åtgärda dessa.

text: 52. För bedömningen av kunskaper och erfarenheter bör den behöriga myndigheten som ett minimum begära meritförteckningar från alla medlemmar i lednings- eller förvaltningsorganet, med uppgifter om utbildning och yrkeserfarenhet inklusive akademiska kvalifikationer och annan relevant utbildning, namn på alla organisationer som personen har arbetat vid, vilken typ av organisationer det rör sig om samt befattningarnas art och varaktighet, i synnerhet eventuella arbetsuppgifter som faller inom ramen för den sökta befattningen, inklusive men inte begränsat till erfarenhet av bankverksamhet och företagsledning.

text: 53. För bedömningen av medlemmarnas goda anseende bör den behöriga myndigheten begära information om följande: a. Utdrag ur belastningsregistret eller andra nationella motsvarigheter avseende relevanta brott i enlighet med artikel 5 b i i

text: direktiv (EU) 2021/2167

text: . b. Utredningar, verkställighetsförfaranden eller sanktioner från en tillsynsmyndighets sida som den enskilda personen direkt eller indirekt har varit föremål för. c. Avslag på ansökningar om registrering, auktorisation, medlemskap eller licens att bedriva en närings- eller yrkesverksamhet, eller återkallande, indragning eller upphävande av registrering, auktorisation, medlemskap eller licens, eller uteslutningsbeslut från ett tillsynsorgan eller ett offentligt organ eller från en yrkesorganisation eller yrkessammanslutning. d. Avskedande från anställning, förtroendeställning, förvaltarförhållanden eller liknande situation, eller att ha ombetts att avgå från anställning i en sådan ställning (exklusive uppsägningar). e. Huruvida en bedömning av den enskildes goda anseende redan har utförts av en annan behörig myndighet (samt denna myndighets identitet, datum för bedömningen och dokumentation av resultatet av denna bedömning).

text: 54. Utan att det påverkar tillämpningen av

text: artikel 5.1 c i direktiv (EU) 2021/2167

text: , som beskriver lämplighetsbedömningen av medlemmarna i lednings- eller förvaltningsorganet i samband med auktorisationen av kreditförvaltare, bör de behöriga myndigheterna fastställa en maxgräns för tidsperioden för sin bedömning av kunskaper och erfarenheter hos kreditförvaltares lednings- eller förvaltningsorgan som helhet och dess medlemmars goda anseende, om sådana bedömningar görs efter auktorisationen av kreditförvaltaren. Om en behörig myndighet konstaterar att ytterligare dokumentation och information krävs för att slutföra bedömningen kan denna period tillfälligt pausas från och med den tidpunkt då den behöriga myndigheten begär ytterligare dokumentation och information som krävs för att slutföra bedömningen, fram till dess att denna dokumentation och information inkommer.

text: 55. De behöriga myndigheterna bör så snart som möjligt underrätta kreditförvaltare om resultatet av lämplighetsbedömningen, åtminstone om det rör sig om ett negativt utfall. När så föreskrivs i nationell lagstiftning eller fastställs av den behöriga myndigheten som en del av dess tillsynsförfaranden får ett positivt utfall anses ha ägt rum genom tyst samtycke när den maximala tidsfristen för bedömningen, såsom avses i punkt 54, har löpt ut och den behöriga myndigheten inte har fattat något negativt beslut.

text: 56. De behöriga myndigheterna bör se till att deras tillsynsförfaranden gör det möjligt för dem att hantera fall av bristande efterlevnad av kravet på att lednings- eller förvaltningsorganet i sin helhet har tillräckliga kunskaper och erfarenheter.