text: ANALYS AV FÖRSLAGET om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland ( ) i en strävan att harmonisera utformningen av de uppehållstillstånd som medlemsstaterna utfärdar till tredjelandsmedborgare. I det sjätte skälet i förordningen enades medlems- 2.1 Allmänt staterna och Europeiska kommissionen om att med jämna mellanrum, allteftersom den tekniska utvecklingen fortskrider, undersöka vilka ändringar som skall göras i de säkerhetsdetaljer Datatillsynsmannen välkomnar att samråd hålls på grundval av som utgör en del av tillståndet. Biometriska kännetecken angavs

text: artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001

text: . Eftersom

text: artikel 28.2

text: som illustrerande exempel. är tvingande bör emellertid detta yttrande nämnas i ingressen till förordningen. Den 24 september 2003 lade Europeiska kommissionen fram ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning

text: (EG) nr 1030/2002

text: ( ). Detta förslag till förordning lades fram till- Genom förslaget införs användning av biometriska kännetecken sammans med ett annat förslag till rådets förordning om i uppehållstillståndet. Datatillsynsmannen inser fördelarna med ändring av förordning

text: (EG) nr 1683/95

text: om en enhetlig utform- användningen av biometriska kännetecken, men betonar att användningen av sådana uppgifter får stora konsekvenser och 1 föreslår att strikta skyddsåtgärder införs för all slags användning ( ) EGT L 157, 15.6.2002, s. 1. ( ) KOM(2003) 588 slutlig. av biometriska uppgifter.

text: ( ) Enligt beskrivningen i motiveringen. ( ) Yttrande av den 23 mars 2005 om förslaget till Europaparlamentets I

text: artikel 2 i förordningen

text: anges de fall då ytterligare tekniska och rådets förordning om informationssystemet för viseringar (VIS) specifikationer för den enhetliga utformningen av uppehållstilloch utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse, EUT C 181, 23.7.2005, s. 13. stånd skall fastställas enligt det kommittéförfarande som avses i Yttrande av den 19 oktober 2005 om tre förslag om andra genera-

text: artikel 7.2

text: . I det aktuella förslaget preciseras närmare i vilka fall tionen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2005) 230 sådana beslut bör fattas. Dessa beslut kommer att få betydande slutlig, KOM(2005) 236 slutlig och KOM(2005) 237 slutlig), EUT C 91, konsekvenser för ett korrekt genomförande av principen om 19.4.2006, s. 38. 3 ändamålsbegränsning och proportionalitetsprincipen. Datatill- ( ) Yttrande nr 7/2004 om införande av biometriska kännetecken i uppehållstillstånd och viseringar med hänsyn till inrättandet av Informa- synsmannen rekommenderar att beslut med väsentliga följder tionssystemet för viseringar (VIS) (Markt/11487/04/EN -

text: WP 96

text: ) och för uppgiftsskyddet, till exempel åtkomst till och införande av arbetsdokument om biometriska kännetecken (Markt/10595/03/EN - uppgifter, uppgifternas kvalitet, lagringsmediets tekniska över-

text: WP 80

text: ). 4 ensstämmelse, säkerhetsåtgärder för skydd av biometriska ( ) Det beräknas att upp till 5 % av befolkningen inte kommer att kunna delta (eftersom de inte har läsbara fingeravtryck eller inte har några kännetecken osv. bör antas genom en förordning i enlighet med fingeravtryck alls). medbeslutandeförfarandet.

text: Peter HUSTINX — Behovet av en konsekvensanalys och en riskbedömning för förekomsten av de två chippen på samma separata kort. Europeisk datatillsynsman

amnesord:
Information Security
Borders, Asylum, Migration
Technologies
Biometrics

title: Residence permits

text: 28.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 320/21

text: EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN

text: Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om det ändrade förslaget till rådets förordning om ändring av förordning

text: (EG) nr 1030/2002

text: (2006/C 320/10)

text: EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA ning av visumhandlingar. Huvudsyftet med båda förslagen var YTTRANDE att införa biometriska uppgifter (ansiktsbild och två fingeravtrycksbilder av innehavaren) i dessa nya enhetliga format för med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska uppehållstillstånd och viseringar. På grund av ett antal tekniska gemenskapen, särskilt

text: artikel 286

text: , osäkerheter fastställdes inte utformningen av uppehållstillståndet (klistermärke eller separat kort). Efter ett samrådsförfarande med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläg- lades dessa förslag fram för Europaparlamentet. gande rättigheterna, särskilt

text: artikel 8

text: Den 10 mars 2006 lade Europeiska kommissionen fram ett med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995

text: om skydd för enskilda ändrat förslag (nedan kallat ”förslaget”) till rådets förordning om personer med avseende på behandling av personuppgifter och ändring av förordning

text: (EG) nr 1030/2002

text: . I detta ändrade om det fria flödet av sådana uppgifter, förslag fastställdes att uppehållstillståndet skulle vara ett separat kort på grund av risken för kollisioner mellan kontaktlösa chip. De medlemsstater som har för avsikt att integrera ett kontaktmed beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning chip i uppehållstillståndet avsett för e-tjänster får möjlighet att

text: (EG) nr 45/2001

text: av den 18 december 2000 om skydd för göra detta inom ett fastställt område (zon 16 enligt bilagan till enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen förslaget). behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, särskilt

text: artikel 41

text: Förslaget till uppehållstillstånd grundar sig på artikel 63.3 a i med beaktande av den begäran om ett yttrande i enlighet med EG-fördraget. Datatillsynsmannen betonar att ett uppehållstillartikel 28.2 i förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: som mottogs den 11 stånd inte bör betraktas som en resehandling. Det är olyckligt maj 2006 från kommissionen. att förslaget från 2003 innehöll förslagen till visering och uppehållstillstånd i samma dokument eftersom detta kan ha lett till vissa missförstånd, även om syftet var att tillämpa en enhetlig strategi för biometriska kännetecken inom EU. Datatillsyn- HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE. smannen välkomnar därför att det inte längre finns någon koppling mellan viseringen och uppehållstillståndet.

text: Den 13 juni 2002 antog rådet förordning

text: (EG) nr 1030/2002

text: C 320/22 SV Europeiska unionens officiella tidning 28.12.2006

text: Datatillsynsmannen välkomnar rådets och särskilt den estniska uppehållstillståndet. Hänvisningen i bilagan till ICAO:s normer regeringens resonemang att egna medborgare och tredjelands- bör också ersättas med höga säkerhetsnormer som motsvarar de medborgare skall behandlas lika och få tillgång till e-tjänster via situationer där uppehållstillståndet används. ID-kort och uppehållstillstånd ( ). Detta kloka uttalande bekräftar också att uppehållstillståndet inte skall betraktas som en resehandling.

text: 2.2 Biometriska kännetecken 2.3 Åtkomst till och användning av uppgifter Som redan betonats i flera yttranden från datatillsynsmannen ( ) och från arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter ( ), måste införandet och behandlingen av biometriska uppgifter för identitetshandlingar Inledningsvis välkomnar datatillsynsmannen de framsteg som åtföljas av särskilt konsekventa och omfattande skyddsåtgärder. gjorts genom det senaste förslaget när det gäller att bättre Biometriska uppgifter är ytterst känsliga på grund av deras respektera principen om ändamålsbegränsning. Enligt de förespecifika egenskaper, och vissa risker i samband med införandet slagna ändringarna skall nämligen biometriska kännetecken som av dessa uppgifter måste minskas. I sitt yttrande om det ovan lagras i uppehållstillstånd endast användas för att kontrollera nämnda SIS II-förslaget föreslog datatillsynsmannen en icke ”handlingens autenticitet och innehavarens identitet genom uttömmande förteckning över allmänna skyldigheter eller krav direkt tillgängliga jämförbara kännetecken”. relaterade till sådana uppgifters särdrag samt en allmän metod och bästa praxis för deras genomförande. 4 I det första skälet erinras om att ett av syftena med Amsterdam- Eftersom biometriska system varken är tillgängliga för alla ( ) fördraget är att ge Europeiska kommissionen initiativrätt för att eller helt korrekta skall snabbt tillgängliga alternativa förfarkunna vidta relevanta åtgärder för en harmoniserad invandringsanden genomföras för att respektera värdigheten hos personer politik. Det är därför beklagligt att Europeiska kommissionen som inte kan tillhandahålla läsbara fingeravtryck eller som kan inte kan utnyttja detta tillfälle i förslaget till att tydligt identifiera ha blivit felaktigt identifierade samt för att undvika att de blir lidande till följd av systemets brister. och fastställa de myndigheter som har åtkomst till uppgifter som lagras i lagringsmediet för uppehållstillstånd på grund av Datatillsynsmannen rekommenderar att alternativa förfaranden konstitutionella begränsningar. Datatillsynsmannen rekommenutvecklas och införs i artikel 2.1 i förslaget. Dessa förfaranden derar att Europeiska kommissionen skall utarbeta ett lämpligt får varken innebära att säkerhetsnivån för uppehållstillståndet förfarande för att åstadkomma ökad harmonisering av faststälsänks eller att personer med oläsbara fingeravtryck stigmati- landet av och förteckningen över myndigheter som har behöseras. righet att kontrollera uppehållstillstånd. Denna förteckning över behöriga myndigheter är inte enbart relevant för den medlems- I

text: artikel 4

text: a i förslaget anges att ”medlemsstaterna skall också låta stat som har utfärdat uppehållstillståndet utan även för övriga fingeravtryck i interoperabla format ingå”. Datatillsynsmannen medlemsstater inom Schengenområdet där tredjelandsmedborrekommenderar att denna bestämmelse ändras så att den blir garen kan behöva identifieras. mer korrekt: ”Medlemsstaterna skall också låta två fingeravtryck i interoperabla format ingå”. Detta förtydligande kommer att stärka proportionalitetsprincipen som skall respekteras i alla etapper av detta förslag. Denna rekommendation är desto viktigare med tanke på att ytterligare ett chip för e-tjänster kan komma att införas i uppe- Enligt det tredje skälet i förslaget bör införandet av biometriska hållstillståndet. Detta nya element kommer med all sannolikhet kännetecken följa specifikationerna i Internationella civila luft- att leda till en ökning av antalet myndigheter som kan få fartsorganisationen ICAO:s dokument nr 9303 om maskinellt åtkomst till uppehållstillståndet. Enligt datatillsynsmannen är ett läsbara viseringshandlingar. Som redan angetts är uppehållstill- sådant resultat absolut inte önskvärt. ståndet inte någon resehandling. Som betonas i motiveringen betraktas uppehållstillståndet vanligen som ett ID-kort för tredjelandsmedborgare. Det är därför logiskt att samma höga säkerhetsnormer som fastställs för nationella ID-kort skall gälla för uppehållstillståndet. Datatillsynsmannen rekommenderar därför att det tredje skälet skall utgå och att högre säkerhetsnormer 2.4 Kommittéförfarande fastställs för biometriska kännetecken som kommer att lagras i

text: 28.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 320/23

text: När det gäller alla andra fall med konsekvenser för uppgifts- 3. SLUTSATS skyddet bör datatillsynsmannen ges möjlighet att ge en rekom- Datatillsynsmannen välkomnar detta förslag som allmänt syftar mendation om de val som denna kommitté gör. Datatillsynsmannens rådgivande roll bör anges i

text: artikel 7 i förordningen

text: . till att förbättra harmoniseringen av EU:s invandringspolitik och i synnerhet till att utveckla en enhetlig utformning av uppehållstillstånd. 2.5 Elektronisk plattform

text: Eftersom uppehållstillståndet inte är en resehandling finns det Datatillsynsmannen inser att användning av biometriska känneinte något starkt skäl att följa ICAO:s normer och att använda tecken kan förbättra skyddet för uppehållstillstånd och motverka ett kontaktlöst chip. Det har inte bevisats att denna teknik är olaglig invandring och olaglig vistelse. Införandet av biometriska säkrare än ett kontaktchip, och den kommer enbart att leda till uppgifter kommer emellertid att bidra till dessa mål endast om ytterligare risker i samband med införandet av uppehållstill- strikta skyddsåtgärder införs för deras användning och om deras ståndet. brister avhjälps med lämpliga alternativa förfaranden.

text: Enligt det nya förslaget till

text: artikel 4

text: kan medlemsstaterna integ- Datatillsynsmannen rekommenderar att införandet av ett ytterlirera ett andra chip i det separata kortet för uppehållstillståndet. gare chip för e-tjänster skjuts upp till dess att fullständiga konse- Detta andra chip skulle vara ett kontaktchip avsett för e-tjänster. kvensanalyser och riskbedömningar har genomförts och resul- Datatillsynsmannen vill särskilt betona att detta förslag är taten har analyserats ordentligt. olämpligt eftersom det inte respekterar grundläggande och elementära säkerhetsregler som krävs för känsliga uppgifter. Med tanke på att uppehållstillståndet trots att det inte är någon resehandling kommer att användas inom Schengenområdet som Detta ytterligare chip erbjuder en lång rad nya tillämpningar och ett slags ID-kort, betonar datatillsynsmannen behovet av att ändamål för kortet för uppehållstillstånd. Strukturen på säkerinföra mycket höga säkerhetsnormer i linje med de säkerhetsspehetsskyddet för det första kontaktlösa chippet, som kommer att cifikationer som har fastställts av de medlemsstater som håller lagra biometriska kännetecken, kan endast fastställas på ett på att utveckla ett elektroniskt ID-kort. noggrant och korrekt sätt mot bakgrund av de risker som uppstår till följd av andra ändamål som tillämpningar för e- När det gäller utvecklingen och genomförandet av uppehållstillhandel och e-förvaltning. Det finns förvisso inga garantier för ståndet bör tekniska val med bestående följder för uppgiftsatt dessa tillämpningar inte kommer att användas i en miljö skyddet företrädesvis fastställas i en förordning enligt medbeslusom är relativt osäker för det kontaktlösa chippet. Det vore tandeförfarandet. I andra fall med konsekvenser för uppgiftsmycket olyckligt om användningen av detta ytterligare chip skyddet skall datatillsynsmannens rådgivande roll anges i artikel äventyrar säkerheten för de känsliga uppgifter som lagras i det 7 i förordningen när det gäller de val som skall göras av den första chippet. Datatillsynsmannen rekommenderar därför kommitté som föreskrivs i förslaget. bestämt att följande element fastställs i förslaget:

text: — En begränsad förteckning över ändamål som planeras för det ytterligare chippet.

text: — En förteckning över uppgifter som kommer att lagras i det Utfärdat i Bryssel den 16 oktober 2006

text: ytterligare chippet.


text: EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

text: HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

text: INSAMLING AV BIOMETRISKA KÄNNETECKEN

text: ( ) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (KOM(2004) 835 slutlig) som lades fram av kommissionen den 28 december 2004. ( ) Yttrande av den 23 mars 2005 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse, EUT C 181, 23.7.2005 s, 13. ( ) ”[Biometriska uppgifter] har en särprägel som är nästan total, dvs. varje individ har unik biometri. De ändras nästan aldrig under en människas liv, vilket gör dessa särdrag beständiga. Alla har samma fysiska beståndsdelar, vilket också ger biometrin en allmängiltig dimension.”, ibid. ( ) KOM(2005) 597 slutlig.

text: ( ) Förhållandet att det rör sig om skilda rättsliga grunder –

text: artikel 62.2 b

text: .ii för de gemensamma konsulära anvisningarna och

text: artikel 66

text: för VIS-förslaget –hindrar inte att lagstiftaren berör frågan i samma text. ( ) Sidan 5 i motiveringen.

text: ( ) Detta betonas i en undersökning på uppdrag av den nederländska regeringen, i J.E. DEN HARTOGH et al., How do you measure a child? A study into the use of biometrics in children, 2005, TNO. ( ) Se t.ex. A. HICKLIN och R. KHANNA, The Role of Data Quality in Biometric Systems, MTS den 9 februari 2006.

text: Utläggning av viseringsansökningar på entreprenad

text: ( ) Detta problem föreligger resan när bearbetning av ansökningar görs av resebyråer. Det är emellertid ännu känsligare eftersom biometriska uppgifter berörs, och eftersom anlitande av en resebyrå i princip inte är obligatoriskt.

text: Peter HUSTINX

identifier: EDPS yttrande (2006)

amnesord:
Large-Scale IT Systems
VIS
eGovernment
Technologies
Biometrics

publisher: Europeiska datatillsynsmannen

sprak: sv

title: Common Consular Instructions

serie: yttranden

text: C 321/38 SV Europeiska unionens officiella tidning 29.12.2006

type: stycke

text: EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN

type: rubrik

text: Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat i samband med införandet av biometri samt bestämmelser om organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar (KOM (2006)

text: 269 slutlig) — 2006/0088 (COD)

text: (2006/C 321/14)

text: med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 286,

text: med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995

text: om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000

text: om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, och särskilt

text: artikel 41

text: med beaktande av kommissionens begäran om ett yttrande i enlighet med

text: artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001

text: som mottogs den 19 juni 2006.

text: Den föreslagna förordningen har två huvudsakliga mål, båda i syfte att genomföra Informationssystemet för viseringar;

text: — Att tillhandahålla en rättslig grund för medlemsstaterna att uppta obligatoriska biometriska kännetecken från viseringssökande,

text: — att tillhandahålla en rättslig ram för hur medlemsstaternas konsulat skall organiseras, särskilt genom att organisera ett eventuellt samarbete mellan medlemsstaterna för behandlingen av visieringsansökningar.

text: Dessa två mål ger upphov till olika frågor när det gäller dataskydd och kommer att behandlas i skilda punkter, trots att de utgör en del av samma förslag.

text: Det aktuella förslaget syftar till att ändra de gemensamma konsulära anvisningarna. Dessa antogs av verkställande kommittén, som inrättades genom konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985. Som en del av Schengenregelverket införlivades de i EU-lagstiftningen genom ett protokoll fogat till Amsterdamfördraget, och har ändrats flera gånger sedan dess. Trots att ett antal ändringar förblir konfidentiella, offentliggjordes de gemensamma konsulära anvisningarna år 2000. När det gäller innehållet rör det sig i huvudsak en handbok som innehåller praktiska regler om hur viseringar för kortare vistelse skall utfärdas. De innehåller bestämmelser om granskning av ansökningar, förfarandena för beslutsfattande, och hur viseringsmärken skall fyllas i, osv.

text: 29.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 321/39

text: 2.1 Preliminär kommentar: Biometriska uppgifters specifika särdrag

text: Enligt förslaget om VIS ( ) som lades fram av kommissionen den 28 december 2004 skall medlemsstaterna införa fingeravtryck och fotografier som biometriska kännetecken i VIS av kontroll- och identifieringsskäl. Det aktuella förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna syftar till att tillhandahålla en rättslig grund för insamlingen av biometriska kännetecken.

text: Europeiska datatillsynsmannen avgav den 23 mars 2005 ett yttrande om VIS-förslaget ( ). I detta yttrande betonade han betydelsen av att omgärda behandlingen av biometriska data med alla nödvändiga skyddsåtgärder med beaktande av deras specifika särdrag ( ):

text: ”Det är aldrig ett betydelselöst val att använda biometriska uppgifter i informationssystem, särskilt när systemet i fråga berör ett så stort antal människor. Biometri (...) ändrar oåterkalleligen förhållandet mellan kropp och identitet genom att göra människokroppens karakteristiska drag maskinläsbara och möjliga att använda vidare. Även om biometriska kännetecken inte kan ses av det mänskliga ögat kan de läsas och användas med lämpliga verktyg, för

text: alltid, varthelst en person beger sig.”

text: Enligt Europeiska datatillsynsmannen kräver biometriska uppgifters känsliga natur att införandet av skyldigheter för att använda dessa uppgifter endast bör ske efter en noggrann bedömning av riskerna med detta och bör följa ett förfarande som möjliggör full demokratisk kontroll. Dessa kommentarer ligger bakom Europeiska datatillsynsmannens granskning av det aktuella förslaget.

text: 2.2. Bakgrunden till förslaget

text: Den bakgrund mot vilken detta förslag läggs fram gör det ännu mer känsligt. Den förordning som föreslås kan inte ses isolerad från utvecklingen av andra storskaliga IT-system och den allmänna tendensen till större interoperabilitet mellan olika informationssystem, något som uppmärksammas i kommissionens meddelande av den 24 november 2005 om förbättrad effektivitet, ökad interoperabilitet och förstärkta synergieffekter mellan de europeiska databaserna på området rättsliga och inrikes frågor ( ).

text: Ett beslut som fattas i en viss situation och i ett visst syfte kommer troligen att påverka utvecklingen och användningen av andra system som byggs för andra ändamål. Bland annat biometriska uppgifter – som troligen samlats in för genomförande av viseringspolitiken – kan användas i olika sammanhang när de väl finns tillgängliga. Detta kan komma att gälla inte bara SIS utan med stor sannolikhet även Europol och Frontex (den europeiska gränsförvaltningsbyrån).

text: 2.3. Skyldigheten att lämna fingeravtryck

text: I motiveringen till förslaget sägs följande: ”Eftersom upptagandet av biometriska kännetecken nu kommer att bli en del av viseringsförfarandet, är det nödvändigt att ändra de gemensamma konsulära anvisningarna för att skapa en rättslig grund för denna åtgärd.”.

text: Vad gäller de bestämmelser som rör huruvida vissa personer eller grupper av personer skall undantas eller ej från skyldigheten att lämna fingeravtryck, motsätter sig Europeiska datatillsynsmannen lagstiftarens val att ta in dessa bestämmelser i de gemensamma konsulära anvisningarna snarare än i själva VIS-förordningen. Bestämmelserna har för det första en betydande inverkan på många personers privatliv och bör tas upp i den grundläggande lagstiftningen snarare än i anvisningar av övervägande teknisk karaktär. För att rättsreglerna skall framgå klart och tydligt är det för det andra att föredra att frågan tas upp i den text genom vilken själva informationssystemet inrättas.

text: C 321/40 SV Europeiska unionens officiella tidning 29.12.2006

text: a) För det första är skapandet av en rättslig grund för obligatoriskt upptagande av fingeravtryck och biometriska kännetecken inte på något sätt bara en teknisk fråga, utan har stor inverkan på de berörda personernas integritet. Särskilt valet av minsta och/eller högsta ålder för upptagande av fingeravtryck är en politisk, inte bara teknisk, fråga. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar därför att dessa frågor, särskilt de som inte är av rent teknisk karaktär, tas upp i grundtexten (VIS-förslaget) och inte i en handbok med anvisningar som rör huvudsakligen de tekniska och praktiska aspekterna på viseringsförfarandet ( ).

text: Det är i detta sammanhang också lämpligt att erinra sig kraven i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (ECHR) och den rättspraxis som rör denna konvention. Enligt artikel 8.2 i ECHR får en offentlig myndighet inte ingripa i denna rätt till integritet annat än ”med stöd av lag” och om det i ett demokratiskt samhälle är nödvändigt med hänsyn till skyddet av viktiga intressen. I rättspraxis vid Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har dessa villkor medfört ytterligare krav på den rättsliga grunden för ingripandet (den måste ingå i tillgänglig lagstiftning och vara förutsägbar), på att varje åtgärd skall vara proportionell och på lämpliga garantier mot missbruk.

text: Bortsett från att det lagstiftningslappverk som beskrivs nedan inte reglerar dessa frågor på ett tydligt och tillgängligt sätt, kan man undra om själva de gemensamma konsulära anvisningarna ens kan betraktas som lagstiftning. Man kan ställa frågor rörande förfarandet för (eventuella) ändringar av denna text i framtiden. Det bör under alla omständigheter säkerställas att ett så viktigt beslut som detta inte kan ändras på annat sätt än genom ett förfarande med lämplig öppenhet och demokratiskt samråd.

text: b) Den andra frågan rör rättsreglernas tydlighet. Av motiveringen till förslaget framgår inte klart varför det behövs skilda rättsliga grunder för insamlingen av biometriska uppgifter och för behandlingen av uppgifterna. I motiveringen sägs att ”det här förslaget rör insamlingen av biometriska uppgifter, medan ’VISförslaget’ omfattar översändande och utbyte av uppgifter.” Från en dataskyddssynpukt ingår emellertid i behandlingen av personuppgifter, insamlingen av dessa uppgifter. ( ) Regleringen av olika operationer i en kedja av åtgärder i olika rättsakter kan vara till förfång för reglernas tydlighet. Detta är ett problem både för de (av detta förslag omfattade) registrerade personerna och för den demokratiska granskningen av systemet. Det blir i själva verket allt svårare att skaffa sig en fullständig bild på detta område, där i grund och botten samma behandling av uppgifterna regleras i olika delar av lagstiftningen.

text: 2.4. Undantagen från upptagning av fingeravtryck

text: Detta problem illustreras på ett mycket bra sätt av frågan om vilka kategorier av personer som skall undantas från skyldigheten att lämna fingeravtryck, särskilt i fråga om små barn.

text: Hur tillåtligt det är att ta upp små barns fingeravtryck bör diskuteras mot bakgrund av syftet med själva VIS. Det måste med andra ord vara en proportionerlig åtgärd inom ramen för viseringspolitiken, och de därmed förbundna målen enligt VIS-förslaget, att föreskriva att vissa kategorier av personer är skyldiga att tillåta upptagande av bimetriska kännetecken, eller att vissa personer undantas från denna skyldighet. Denna proportionalitet bör bedömas genom ett demokratiskt förfarande.

text: Den bör också bedömas mot bakgrund av hur fingeravtrycken kommer att användas enligt VIS-förslaget. Biometri kommer att användas antingen i kontrollsyfte eller för identifiering – ett biometriskt kännetecken kan bedömas vara tekniskt lämpligt för ett av dessa ändamål och inte för det andra. Bearbetning av fingeravtryck från barn under 14 år anses vanligen endast tillförlitlig för kontrolländamål. Detta bör påverka analysen av förslaget, men som framförts tidigare återfinns erforderliga led i VIS-förslaget (och omfattas ännu inte av något beslut).

text: Sammanfattningsvis rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen med eftertryck att av tydlighets- och konsekvensskäl bör undantagen från upptagning av biometriska kännetecken enligt VIS-förordningen regleras strikt. Regleringen av insamlingen av biometriska kännetecken, i detta fall särskilt fingeravtryck, bör ses om ett till det rättsliga huvudinstrumentet underordnat led och därför behandlas i själva huvuddokumentet.

text: 29.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 321/41

text: 2.5 Ålder för viseringssökande

text: Det fastställs i förslaget att endast barn under sex år skall undantas från skyldigheten att lämna fingeravtryck. Detta föranleder många frågor (oavsett om detta kommer att omfattas av VIS-förslaget eller förslaget om de gemensamma konsulära anvisningarna).

text: För det första anser Europeiska datatillsynsmannen att ett generaliserat tagande av fingertryck på barn inte kan ses endast som en teknisk fråga utan kräver en seriös demokratisk debatt inom lämpliga institutioner. Ett sådant beslut bör inte grundas enbart på den tekniska genomförbarheten utan även, åtminstone, på de fördelar detta skulle innebära för genomförandet av VIS. Med undantag för ett mycket litet antal medlemsstater förefaller det dock som om det inte förekom någon offentlig debatt om denna fråga för närvarande, vilket är högst beklagligt.

text: Det måste även erinras om att VIS i princip har upprättats för att underlätta viseringsförfarandena för resenärer i god tro (majoriteten av resenärerna). Aspekter på lämplighet och ergonomi bör därför beaktas ( ). Användningen av biometriska kännetecken, oavsett om det är i förfarandet för viseringsansökningar eller vid gränskontrollerna, får inte innebära att viseringsförfarandet när det gäller barn blir för svårt att genomföra.

text: Det bör slutligen erinras om att alla system för biometriska kännetecken har tekniska brister. Den vetenskapliga litteraturen innehåller inte några avgörande bevis på att tagande av fingeravtryck på barn under 14 år möjliggör en tillförlitlig identifiering. De enda erfarenheterna hittills i fråga om större befolkningsgrupper är de som har gjorts med systemen Eurodac och US-Visit. Det är intressant att konstatera att man i båda systemen använder sig av fingeravtryck på barn som är 14 år eller äldre. Fingeravtryck på barn under denna ålder bör motiveras av undersökningar där deras tillförlitlighet och användbarhet inom ramen för en så storskalig databas som VIS, bevisas.

text: Under alla omständigheter vore det lämpligare att använda unga barns fingeravtryck för jämförelse av en grupp av uppgifter mot en annan snarare än för jämförelse av en grupp uppgifter mot flera andra. Detta bör uttryckligen anges.

text: Slutligen gäller de flesta av kommentarerna ovan inte bara barn utan också äldre. Tillförlitligheten och användbarheten av fingertryck avtar när människor åldras ( ) och även aspekter på lämplighet och ergonomi är särskilt relevanta.

text: 2.6 Fotografier

text: Samma sak kan sägas om fotografier för vilka det varken i detta förslag eller i VIS-förslaget har förutsetts någon åldersgräns. Man kan dock fråga sig om bilder av barn som är tagna innan de har uppnått sitt vuxna utseende verkligen är användbara i identifieringssyfte eller ens för kontroll.

text: Ansiktsigenkänning av barn (såväl automatisk ansiktsigenkänning i framtiden som ”mänsklig” sådan) på grundval av referensbilder som är ett par år gamla bli troligtvis ett problem. Även om det har gjorts betydande framsteg för tekniken för ansiktsigenkänning är det föga troligt att programvaran inom någon nära framtid skulle kunna kompensera effekterna av att ett barn vuxit på barnets ansikte. Det bör därför klargöras i VIS-förordningen att fotografier endast kan användas som ett stödjande inslag för kontroll eller identifiering av personer så länge som tekniken för ansiktsigenkänning inte är tillräckligt tillförlitlig, med beaktande av att detta troligen kommer att vara fallet för barn på längre sikt.

text: Allmänt sett rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen när det gäller de båda biometriska kännetecknen att man noga överväger frågan om fördelarna (i kampen mot olaglig invandring och smuggling av barn) uppväger ovan angivna nackdelar.

text: 2.7 Andra undantag

text: I förslaget anges det att ”personer som det är fysiskt omöjligt att ta fingeravtryck på” skall undantas från kravet på fingeravtryck.

text: C 321/42 SV Europeiska unionens officiella tidning 29.12.2006

text: Europeiska datatillsynsmannen har i sitt yttrande om VIS-förslaget redan understrukit att denna situation gäller för ett betydande antal personer: Upp till 5 % av befolkningen anses vara icke registrerbar. Med en databas på 20 000 000 registreringar per år innebär detta att det skulle kunna finnas upp till 1 000 000 fall per år där det finns svårigheter med registreringen. Detta är tveklöst något som man bör vara medveten om när förslaget analyseras. Europeiska datatillsynsmannen insisterade dessutom på behovet av effektiva säkerhetsprocedurer:

text: ”Det bör finnas tillgång till säkerhetsprocedurer som utgör väsentliga skyddsåtgärder för införandet av biometri eftersom tekniken varken är tillgänglig för alla eller helt exakt. Sådana procedurer bör genomföras och användas för att respektera icke registrerbara personers värdighet och för att undvika att överföra problemet med systemets brister

text: på dem”

text: I förslaget till förordning föreskrivs det att benämningen ”ej tillämplig” skall föras in i VIS för dessa fall. Detta är mycket välkommet. Man kan dock befara att omöjligheten att registreras snarare skulle kunna leda till avslag på viseringsansökan. Om en mycket hög procentandel av omöjliga registreringar leder till avslag på viseringsansökningar, är detta inte godtagbart.

text: Det bör därför läggas till en bestämmelse i VIS-förordningen om att omöjlighet att registreras inte automatiskt får leda till ett negativt yttrande om utfärdandet av en visering. Det bör dessutom ägnas särskild uppmärksamhet i den rapportering som föreskrivs i VIS-förordningen för att behandla denna fråga: Man bör kontrollera om höga antal nekade viseringar är kopplade till omöjligheten att registreras.

text: För att lätta bördan för varje medlemsstat (på grund av bland annat inköps- och underhållskostnader för utrustning) görs i förslaget flera samarbetsmekanismer möjliga:

text: — ·Samlokalisering: Personal från två eller flera medlemsstater behandlar de ansökningar (inklusive biometriska kännetecken) som inlämnats till dem på en annan medlemsstats diplomatiska och konsulära beskickning och delar utrustningen med denna medlemsstat.

text: — ·Gemensamma ansökningskontor: Personal från två eller flera medlemsstaters diplomatiska beskickningar samlas i en byggnad och tar där emot de viseringsansökningar (inklusive biometriska kännetecken) som är avsedda för dem.

text: — ·Slutligen anges det i förslaget att mottagandet av ansökningsformuläret och upptagningen av biometriska kännetecken kan utföras av en extern tjänsteleverantör (detta alternativ förefaller vara sista utvägen för medlemsstater som inte kan använda en av de två andra alternativen, men detta är inte helt klart).

text: Förslaget går mycket långt för att säkerställa att endast tillförlitliga externa tjänsteleverantörer kan väljas och att dessa leverantörer måste kunna vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda uppgifter mot ”mot förstöring genom olyckshändelse eller otillåtna handlingar eller förlust genom olyckshändelse samt mot ändringar, otillåten spridning av eller otillåten tillgång (…)” (

text: artikel 1

text: .B.2 i förslaget).

text: Denna bestämmelse är utformad med stor omsorg och noggrannhet för dataskydd, vilket Europeiska datatillsyningsmannen välkomnar. Att bearbetningen av viseringsansökningar utförs av en extern tjänsteleverantör i ett tredje land har emellertid ett antal konsekvenser när det gäller skyddet av de (ibland mycket känsliga) uppgifter som samlas in för att utfärda viseringar.

text: Europeiska datatillsyningsmannen betonar i synnerhet följande:

text: — Det kan visa sig mycket svårt, kanske till och med omöjligt att göra bakgrundskontroller av anställda på grund av det tredje landets lagstiftning eller praxis.

text: — På samma sätt kommer åläggandet av sanktioner mot anställda hos en extern leverantör för överträdelse av lagstiftningen till skydd för privatlivet inte nödvändigtvis att vara möjligt (även om avtalsrättsliga sanktioner kan tillämpas på den huvudsaklige entreprenören).

text: — Det privata företaget kan påverkas av politisk oro eller förändringar och inte vara i stånd att uppfylla sina skyldigheter när det gäller säkerheten i bearbetningen.

text: — Effektiv tillsyn kan vara svår att upprätta trots att det skulle vara ännu mer nödvändigt när det gäller externa partner.

text: 29.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 321/43

text: Därför bör varje avtal med externa tjänsteleverantörer innehålla de nödvändiga skyddsåtgärderna för att säkerställa iakttagande av dataskydd, inbegripet extern revision, regelbundna stickprovskontroller, rapportering, mekanismer som säkerställer leverantörens ansvar i händelse av överträdelse av bestämmelser för att skydda privatlivet, inbegripet skyldigheten att kompensera enskilda som lidit skada till följd av en åtgärd från tjänsteleverantörens sida.

text: Utöver dessa frågor är det kanske ännu viktigare att vara medveten om att medlemsstaterna inte kommer att kunna garantera skyddet för den databehandling som lagts ut på entreprenad (eller den databehandling som utförs i gemensamma ansökningskontor om detta sker i en byggnad utanför diplomatiska beskickningslokaler) mot ett möjligt ingripande (t.ex. husrannsakan eller beslag) av sökandelandets offentliga myndigheter ( ).

text: Externa tjänsteleverantörer kommer, trots alla andra avtalsbestämmelser, att omfattas av nationell lagstiftning i det tredje land där de har sitt säte. Händelser på senare tid avseende tillgång för myndigheter från ett tredje land till finansiella uppgifter som bearbetats av ett EU-företag visar att risken är långt från teoretisk. Vidare skulle detta kunna innebära en stor risk för berörda människor i en del tredjestater som gärna skulle vilja veta vilka av deras invånare som har ansökt om visering (för politisk kontroll av motståndare och oliktänkande). Personal vid ett privat företag, i flertalet fall förmodligen lokalanställda, skulle inte vara i stånd att stå emot påtryckningar från regeringen eller brottsbekämpande myndigheter i de ansökarländer som begär uppgifter från dem.

text: Detta är en väsentlig svaghet i detta system jämfört med det fall då uppgifter bearbetas i en diplomatisk beskickningslokal. I det fallet skulle uppgifterna vara skyddade enligt Wienkonventionen av den 18 april 1961 om diplomatiska förbindelser. I artikel 22 i den konventionen föreskrivs det att

text: ”Beskickningslokal skall vara okränkbar. Företrädare för den mottagande staten äger icke bereda sig tillträde dit utan beskickningschefens medgivande. (…) Beskickningslokal, dess inredning jämte övrig egendom som finnes där liksom beskickningens fortskaffningsmedel får ej bli föremål för husrannsakan, rekvisition, beslag eller exekutiva åtgärder”.

text: Vidare, enligt

text: artikel 4.1

text: .b i direktiv

text: , skulle nationella bestämmelser om genomförande av direktivet också vara uttryckligen tillämpliga på denna bearbetning av personuppgifter, och stärka skyddet.

text: Det förefaller därför uppenbart att det enda effektiva sättet att skydda uppgifter som gäller viseringssökande och deras sponsorer (EU-medborgare eller företag) är att bevilja dem det skydd som ges enligt Wienkonventionen. Detta betyder att uppgifter bör bearbetas i lokaler med diplomatiskt skydd. Detta skulle inte hindra medlemsstaterna från att lägga ut bearbetningen av viseringsansökningar på entreprenad så länge den externa entreprenören kan utföra sin verksamhet i den diplomatiska beskickningens lokaler. Detta skulle också gälla för gemensamma ansökningskontor.

text: Därför skulle Europeiska datatillsyningsmannen starkt avråda ifrån alternativet att lägga ut behandlingen av viseringsansökningar på entreprenad till externa tjänsteleverantörer enligt artikel 15 i förslaget, ny punkt 1. B.1.b). I detta avseende är de godtagbara alternativen att

text: — lägga ut behandlingen av viseringsansökningar på entreprenad till ett privat företag så länge detta finns på en plats som skyddas genom diplomatisk status,

text: — lägga ut endast tillhandahållandet av information på entreprenad till en teletjänstcentral i enlighet med den föreslagna punkt 1.B.1.a).

text: Europeiska datatillsyningsmannen välkomnar det faktum att detta förslag om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna kommer att antas genom medbeslutandeförfarandet, och därmed ökar den demokratiska granskningen på ett område där detta verkligen behövs.

text: C 321/44 SV Europeiska unionens officiella tidning 29.12.2006

text: I sakfrågan rekommenderar Europeiska datatillsyningsmannen följande: — Undantagen från skyldigheten att tillhandahålla fingeravtryck bör behandlas i VIS-förordningen snarare än i de gemensamma konsulära anvisningarna, för att säkerställa klarhet och enhetlighet i detta system. — Åldersgränserna för kraven på fingeravtryck och fotografier bör noga övervägas, med beaktande av genomförbarhetsaspekter, men överväganden bör också göras när det gäller etik, lämplighet och tillförlitlighet. — Fotografier bör inte anses som en ”fristående” identifiering utan endast som ett stödjande element. — Att lägga ut behandlingen av viseringsansökningar på entreprenad till ett privat företag bör vara tillåtligt endast om det gäller en plats under diplomatiskt beskydd, och är baserat på avtalsklausuler som föreskriver effektiv tillsyn och entreprenörens ansvarighet.

text: Bryssel den 27 oktober 2006

text: Europeiska datatillsyningsmannen

type: vagledning

utgivare: edps


text: EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

text: HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

text: ( ) EUT L 281 av den 23.11.1995, s. 31. ( ) EUT L 8 av den 12.1.2001, s. 1. ( ) EUT L 136 av den 31.5.1999, s. 1. ( ) Genom förslaget ändras artiklarna

text: och

text: ( ) EUT L 136 av den 31.5.1999, s. 8. ( ) En del av de problem som förslaget är tänkt att lösa har tidigare tagits upp av revisionsrätten och Europa-parlamentet liksom av Olaf i sin egen utvärdering av byråns verksamhet. ( ) I förslaget fastställs en rad bestämmelser som skall garantera att informationen löper i alla riktningar – från Olaf till institutionerna och medlemsstater och i motsatt riktning.

text: II. ANALYS AV FÖRSLAGET

text: III. YTTERLIGARE ÖVERVÄGANDEN

text: IV. SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

text: ( ) Yttrande 1/2006 om tillämpningen av EU:s dataskyddsregler på interna system för whistleblowing när det gäller räkenskaper, intern granskning av räkenskaperna, revision, bekämpning av mutor, bankväsende och finansiell brottslighet (00195/06/EN

text: WP 117

text: Peter HUSTINX

amnesord:
Rights of the Individual
Finance & Economy
Privacy in the EU Institutions
Anti-fraud
Whistleblowing

title: Investigations conducted by OLAF

text: 26.4.2007 SV Europeiska unionens officiella tidning C 91/1

text: I

text: (Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden)

text: YTTRANDEN

text: EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN

text: Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning

text: (EG) nr 1073/1999

text: om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

text: (2007/C 91/01)

text: med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt

text: artikel 286

text: med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt

text: artikel 8

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995

text: om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter ( ),

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000

text: om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter ( ), särskilt

text: artikel 41

text: med beaktande av kommissionens begäran som mottogs den 15 september 2006 om ett yttrande i enlighet med

text: artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001

text: 1. Förslaget till en förordning om ändring av Europaparlamemtets och

text: rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999

text: om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) ( ), nedan kallat ”förslaget”, innehåller revideringar av i stort sett samtliga artiklar i förordning

text: (EG) nr 1073/1999

text: ( ). I förordningen fastställs de operativa reglerna för Olafs utredningar och den utgör som sådan den rättsliga grunden för Olafs operativa verksamhet. Samråd med Europeiska datatillsynsmannen

text: 2. Kommissionen översände förslaget till Europeiska datatillsynsmannen den 15 september 2006. Datatillsynsmannen tolkar detta som en begäran om rådgivning enligt

text: artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000

text: om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, nedan kallad ”förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: ”. Med tanke på att

text: är av obligatorisk karaktär, välkomnar datatillsynsmannen att det uttryckligen hänvisas till detta samråd i ingressen i förslaget. C 91/2 SV Europeiska unionens officiella tidning 26.4.2007

text: 3. De synpunkter som framförs i detta yttrande gäller i tillämpliga delar även för förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) ( ). Förslagets betydelse och Europeiska datatillsynsmannens råd

text: 4. Europeiska datatillsynsmannen anser det viktigt att yttra sig om förslaget med tanke på dess följder för den enskildes rätt till skydd av uppgifter och privatliv. Eftersom förslaget innehåller nya regler för Olaf vid dess utredningar av påstådd olaglig verksamhet, är det viktigt att se till att rätten till skydd av uppgifter och privatliv därvid garanteras på korrekt sätt för personer som omfattas av sådana utredningar, brottsmisstänkta och personal liksom andra enskilda som lämnar information till Olaf. Detta är än viktigare med tanke på den särskilt känsliga typ av information som Olaf kan komma att samla in, bl.a. uppgifter om misstänkta brott, brott, straffrättsliga domar, hälsouppgifter och information varigenom enskilda kan uteslutas från en rättighet, en förmån eller ett avtal såtillvida som den utgör en särskild risk mot de registrerades rättigheter och friheter. Huvuddragen i förslaget och inledande synpunkter

text: 5. De föreslagna ändringarna av förordning

text: (EG) nr 1073/1999

text: svarar mot olika mål och syften ( ). Vissa ändringar syftar till exempel till att göra Olafs utredningar effektivare och mer ändamålsenliga, så att det exempelvis säkerställs att Olafs utredningsbefogenheter omfattar ekonomiska aktörer i medlemsstaterna som tar emot gemenskapsmedel. Andra är tänkta att underlätta utbytet av information om misstänkta oegentligheter mellan Olaf och berörda institutioner, både på EU-nivå och nationellt ( ). Slutligen är vissa av de föreslagna ändringarna tänkta att garantera rättigheterna för personer som omfattas av en utredning, bland annat deras rätt till skydd av uppgifter och privatliv, och att förstärka procedurgarantierna.

text: 6. Europeiska datatillsynsmannen håller med om att de föreslagna ändringarnas mål och syften är viktiga och välkomnar i så måtto förslaget. Datatillsynsmannen sätter särskilt värde på de procedurgarantier som enskilda skall ha enligt förslaget. Det gäller i synnerhet de misstänktas möjlighet att begära att den rättsövervakande rådgivaren skall yttra sig över huruvida procedurgarantierna respekterades under utredningen. Datatillsynsmannen är också nöjd med de ändringar som syftar till att ge mer information till den som är whistleblower eller uppgiftslämnare. När det gäller skyddet av enskildas personers rätt till skydd av sina personuppgifter och privatliv anser datatillsynsmannen att förslaget som helhet innehåller förbättringar jämfört med den nuvarande situationen. Datatillsynsmannen välkomnar exempelvis erkännandet av tillämpningen av flera uppgiftsskyddsrättigheter under utredningarna, till exempel den misstänkta personens rätt att informeras om utredningen och att tillkännage sin uppfattning.

text: 7. När det gäller skyddet av personuppgifter anser Europeiska datatillsynsmannen dock, trots det positiva helhetsintrycket, att förslaget kan förbättras ytterligare utan att de avsedda syftena hotas. Datatillsynsmannen oroar sig särskilt för att förslaget kan betraktas som lex specialis för behandlingen av personuppgifter som samlas in inom ramen för Olafs utredningar och som skulle få företräde framför tillämpningen av det generella regelverket för skydd av uppgifter i förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: . Detta är särskilt oroande med tanke på att uppgiftsskyddsnormerna i förslaget är lägre än de i förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: – utan uppenbar motivering.

text: 8. För att undvika ett sådant resultat innehåller nästa avsnitt en analys av förslaget med dels en beskrivning av förslagets brister, dels förslag till specifika tillvägagångssätt för att komma till rätta med dem. Av uppenbara skäl har denna analys begränsats till de bestämmelser som påverkar skyddet av personuppgifter, särskilt punkterna 5, 6 och 7 i

text: artikel 1

text: enligt vilka

text: artiklarna 7

text: a, 8 och 8a läggs till eller ändras. 26.4.2007 SV Europeiska unionens officiella tidning C 91/3 II.1 Genomgång av de enskilda artiklarna i förslaget II.1 a Principen om uppgifternas kvalitet

text: 9. Principen om uppgifternas kvalitet, som erkänns i

text: artikel 4

text: av förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: , omfattar olika särskilda aspekter. Särskilt gäller att uppgifterna enligt denna princip måste vara riktiga, stämma överens med den objektiva verkligheten och även vara fullständiga och aktuella. Uppgifterna får för det andra inte vara för omfattande utan skall vara adekvata så att det finns en koppling mellan informationen och det syfte för vilket den är tänkt att användas. Enligt förslaget införlivas principen om uppgifternas kvalitet genom punkt 1 i

text: artikel 1

text: som innebär ett tillägg av

text: artikel 7

text: a.1 om att Olaf måste beakta omständigheter som talar såväl för som emot de personer som är berörda.

text: 10. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar införandet av en skyldighet att beakta omständigheter som talar såväl för som emot de personer som är berörda, eftersom detta påverkar riktigheten och fullständigheten hos de behandlade uppgifterna och således bidrar till iakttagande av principen om uppgifternas kvalitet och därigenom ökar det totala skyddet av uppgifter vid Olafs utredningar. II.1 b Rätten till information

text: 11. Enligt denna rättighet är de som samlar in personuppgifter skyldiga att informera dem som uppgifterna avser om att deras uppgifter samlas in och behandlas. Enskilda är dessutom berättigade att dessutom informeras om bland annat syftena med behandlingen, uppgiftsmottagarna och de rättigheter som enskilda är berättigade till som registrerade. Skyldigheten att lämna information om behandlingen av de uppgifter som man har syftar till att sörja för korrekt behandling av den enskildes personliga information och är samtidigt ett oundgängligt skydd av den enskildes rättigheter. I förslaget erkänns denna rättighet i punkt 5 i

text: artikel 1

text: enligt vilken

text: artikel 7

text: a.2 första stycket skall läggas till och punkt 7 i

text: artikel 1

text: enligt vilken

text: artikel 8

text: a skall läggas till.

text: 12. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar införandet av

text: artikel 7

text: a.2 första stycket och

text: artikel 8

text: a i så måtto de bidrar till respekten för rätten till information inom skyddet av uppgifter enligt artiklarna

text: och

text: i förordning (EG) nr 45/2001 specifikt när det gäller utredningar som Olaf utför.

text: 13. I artiklarna

text: och

text: , som skall tillämpas i situationer där informationen om en enskild samlas in direkt från den personen respektive från tredje man, föreskrivs förutom om rätten att informeras om att de egna personuppgifterna behandlas även om den information som måste ges till enskilda så att de kan erhålla riktig och fullständig information om att det finns en behandling som avser dem. I informationen skall det bl.a. anges för vilket ändamål uppgifterna kommer att användas, möjliga mottagare av uppgifterna och att den enskilde har rätt att få tillgång till uppgifter.

text: 14. Tyvärr innehåller vare sig

text: artikel 7

text: a.2 första stycket eller

text: artikel 8

text: a informationskrav motsvarande dem i artiklarna

text: och

text: i förordning (EG) nr 45/2001 varför det inte närmare anges vilken information som skall ges till enskilda för att sörja för en korrekt behandling. Europeiska datatillsynsmannen anser att

text: artikel 7

text: a.2 första stycket och

text: artikel 8

text: a bör stämma överens med artiklarna

text: och

text: i förordning (EG) nr 45/2001. Datatillsynsmannen föreslår därför att 7a.2 första stycket och

text: artikel 8

text: a skall innehålla en uttrycklig hänvisning till artiklarna

text: och

text: i förordning (EG) nr 45/2001.

text: 15. Europeiska datatillsynsmannen anser att rättsläget blir oklart om en hänvisning till artiklarna

text: och

text: inte tas med. Genom förslaget skulle en rättslig ram skapas för rätten till information i samband med Olafs utredningar som avviker från den allmänna ramen enligt artiklarna

text: och

text: i förordning (EG) nr 45/2001. Tyvärr skulle denna ram ge färre garantier för skyddet av uppgifter än den allmänna. Datatillsynsmannen kan inte se något som motiverar detta olyckliga resultat. C 91/4 SV Europeiska unionens officiella tidning 26.4.2007

text: 16. Enligt

text: artikel 7

text: a.2 och

text: artikel 8

text: a andra stycket i förslaget skall de bestämmelserna inte tillämpas om utredningen skadas om informationen lämnas ut. Enligt undantaget får Olafs generaldirektör avvakta med att uppmana den involverade att yttra sig.

text: 17. Europeiska datatillsynsmannen noterar att möjligheten att begränsa information i vissa specifika fall motsvarar

text: artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001

text: , där det föreskrivs om vissa begränsningar av denna rättighet, bland annat när det är nödvändigt för att i) förebygga och utreda brott, ii) skydda ett ekonomiskt eller finansiellt intresse för en medlemsstat eller Europeiska gemenskaperna, och iii) säkerställa skydd av den registrerade eller andras fri- och rättigheter.

text: 18. Europeiska datatillsynsmannen noterar att enligt

text: artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001

text: åtföljs begränsningen av rätten till information av olika garantier för skyddet av uppgifter. Särskilt gäller att det i

text: artikel 20.3

text: fastställs att om en begränsning införs, skall den registrerade informeras om de huvudsakliga skälen till begränsningen och om att han har rätt att vända sig till Europeiska datatillsynsmannen. Meddelandet av denna information får skjutas upp om informationen skulle skada utredningen.

text: 19. I förslaget åtföljs begränsningen av rätten till information däremot inte av de garantier för skydd av uppgifter som finns i

text: artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001

text: . Vid Olafs utredningar är således begränsningar av rätten till information tillåtna utan de garantier gäller enligt den allmänna ramen för skydd av uppgifter, vilket Europeiska datatillsynsmannen anser vara olämpligt. Som lösning föreslår datatillsynsmannen att begränsningen av rätten till information enligt

text: artikel 7

text: a.2 andra stycket och

text: artikel 8

text: a skall kopplas till garantierna i

text: artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001

text: . II.1 c Rätten till tillgång

text: 20. Rätten till tillgång ger enskilda möjlighet att få veta om information som avser dem håller på att behandlas och vilken typ av information det rör sig om. I förslaget erkänns denna rättighet i punkt 5 i

text: artikel 1

text: enligt vilken

text: artikel 7

text: a.2 andra stycket och

text: artikel 7

text: a.3 läggs till.

text: 21. Genom ovanstående ändringar, dvs.

text: artikel 7

text: a.2 andra stycket och

text: artikel 7

text: a.3, etableras rätten för den enskilde som misstänks för oegentligheter att informeras om alla frågor som han berörs av. Mer specifikt gäller att det fastställs hur denna rätt skall utövas i samband med Olafs utredningar. Informationen kommer för det första att lämnas efter en utrednings slutförande, dvs. i slutet av utredningen. Den kommer för det andra att lämnas i form av en sammanfattning av de omständigheter som gäller personen. Tillgång till information kommer dessutom att ges genom ett protokoll över intervjun med den misstänkte.

text: 22. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar införandet av

text: artikel 7

text: a.2 andra stycket och

text: artikel 7

text: a.3 i så måtto den tillgång som är en rättighet enligt

text: artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001

text: inom skyddet av uppgifter preciseras närmare. Datatillsynsmannen anser dock att förslaget går att förbättra när det gäller hur denna rättighet erkänns i förslaget. Datatillsynsmannen är orolig för att rätten till tillgång, såsom den har utformats i förslaget, är mindre omfattande än motsvarande rättighet enligt förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: 23. Enligt förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: skall enskilda som allmän princip ha rättighet att utöva rätten till tillgång till sina egna personuppgifter, såvida någon av de ovanstående särskilda situationerna i

text: artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001

text: uppstår så att en begränsning av denna rätt är motiverad. I det fallet kan tillgången begränsas fram till dess att omständigheterna förändras.

text: 24. Europeiska datatillsynsmannen konstaterar att tillämpningen av rätten till tillgång inte erkänns som allmän princip i förslaget. Enligt förslaget är det istället tänkt att rätten till tillgång skall tillämpas i vissa skeden av förfarandet och i fråga om vissa dokument. Det kan i viss mån hävdas att rätten till tillgång enligt förslaget skall begränsas vad avser både tid och sakinnehåll.

text: 25. Enligt

text: artikel 7

text: a.2 andra stycket kan tillgång i själva verket erhållas endast efter en utrednings slutförande, när den enskilde ges en sammanfattning av de omständigheter som gäller personen och när personen har intervjuats av Olaf och ett protokoll över intervjun har upprättats. Vid sidan av dessa båda moment i förfarandet ges som allmän princip ingen tillgång till personinformation. När det gäller det material till vilket tillgång beviljas ser Europeiska datatillsynsmannen att tillgång enligt förslaget är möjlig endast till sammanfattningen av de omständigheter som gäller personen och intervjuprotokollet enligt

text: artikel 7

text: a.2 andra stycket respektive

text: artikel 7

text: a.3. Tillgång kommer inte i fråga för någon annan information som kan finnas om personen, t.ex. kopior av dokument, e-post, telefonsamtalsuppgifter osv. 26.4.2007 SV Europeiska unionens officiella tidning C 91/5

text: 26. Europeiska datatillsynsmannen instämmer i att det är relevant med tillgång till personinformation i de båda etapperna av förfarandet och i fråga om de båda dokument som anges i förslaget och välkomnar att dessa rättigheter under sådana omständigheter erkänns enligt förslaget. Datatillsynsmannen anser dock att det i förslaget av allmänt principiella skäl även bör erkännas att det finns en rätt till tillgång som går utöver de båda fall som uttryckligen nämns i förslaget.

text: 27. Europeiska datatillsynsmannen är medveten om att det kan finnas motstånd mot idén att rätten till tillgång skall erkännas som allmän regel under en utredning. Datatillsynsmannen erinrar dock om att Olaf, om det i vissa utredningsfall krävs att sekretessen kring utredningen garanteras enligt

text: artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001

text: , kommer att kunna skjuta upp åtkomsten till information. Olaf kan faktiskt hänvisa till

text: artikel 20

text: för att skjuta upp åtkomsten till exempel för att garantera förebyggande och utredning av brott och andra överträdelser. Att som allmän princip bevilja rätt till tillgång förhindrar inte tillfälliga begränsningar av dessa rättigheter, när de ovan beskrivna skälen föreligger.

text: 28. Mot bakgrund av det ovanstående, och för att se till att det under utredningar finns en faktisk rätt till tillgång, men även medge möjliga begränsningar av denna rätt, föreslår Europeiska datatillsynsmannen att det i förslaget läggs till en tydlig hänvisning till den enskildes rätt till tillgång till sina personuppgifter, när de ingår i Olafs utredningsakt. Datatillsynsmannen anser särskilt att ett stycke enligt följande bör införas mellan första och andra stycket i

text: artikel 7

text: a.2: ”Den som omfattas av en utredning skall ha rätt till tillgång till sådana personuppgifter som rör honom/henne och som samlas in under utredningen. Denna eller dessa rättigheter får underordnas sådana begränsningar som föreskrivs i

text: artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001

text: 29. Enligt detta stycke skulle tillämpningen av rätten till tillgång gälla som allmän princip. Det skulle inte bara leda till enhetlighet utan även till att enskilda som berörs av Olafs utredningar inte skulle omfattas av mindre välvilliga bestämmelser när det gäller tillgången till personuppgifter. II.1 d Rätten till rättelse

text: 30. Rätten till tillgång är en förutsättning för rätten till rättelse. När enskilda fått tillgång till sina uppgifter och kontrollerat att behandlingen är riktig och laglig, ger rätten till rättelse dem möjlighet att begära rättelse av ofullständig eller oriktig information.

text: 31. Enligt förslaget skall rätten till rättelse regleras tillsammans med rätten till tillgång. I punkt 5 i

text: artikel 1

text: , enligt vilken

text: artikel 7

text: a.2 andra stycket och

text: artikel 7

text: a.3 läggs till, hänvisas till den misstänktes möjlighet att tillkännage sin uppfattning.

text: 32. Europeiska datatillsynsmannen noterar att det i förslaget strängt talat inte föreskrivs om någon egentlig rätt till rättelse. Det föreskrivs istället om en rätt att yttra sig och att godkänna eller lägga till synpunkter (i båda fallen avseende personinformation). Datatillsynsmannen anser att dessa rättigheter är likvärdiga med rätten till rättelse och att de motsvarar

text: artikel 14 i förordning (EG) nr 45/2001

text: som innehåller den rättsliga ramen för rätten att få rättelse av felaktig information. Europeiska datatillsynsmannen anser att det vid Olafs utredningar inte är möjligt att ge den enskilde möjlighet att helt enkelt ”rätta” information som han/hon anser vara ofullständig eller felaktig, eftersom det naturligtvis i många fall vid utredningar kommer att tas ställning till huruvida informationen är felaktig. Det är skälet till rätten till rättelse i detta sammanhang kan åstadkommas, såsom sker i förslaget, genom att ge den enskilde rätt att yttra sig och rätt att komma med synpunkter på de personuppgifter som det gäller.

text: 33. Dessutom anser Europeiska datatillsynsmannen att samma synpunkter som lämnats ovan på det sätt på vilket rätten till tillgång regleras i förslaget i tillämpliga delar bör gälla även för rätten till rättelse. Enligt förslaget är rätten till rättelse faktiskt behäftad med samma brister som beskrivits i fråga om rätten till tillgång – i förslaget erkänns inte rätten till rättelse som allmän princip. Istället begränsas denna rätt otillbörligt till att gälla sammanfattningen av misstankarna och rapporten efter intervjun.

text: 34. Europeiska datatillsynsmannen anser att rätten till rättelse i förslaget skall erkännas som en generell rättighet och inte bara en partiell sådan. Datatillsynsmannen föreslår därför att rätten till rättelse erkänns genom att en bestämmelse införs. Särskilt föreslås att följande ord läggs till efter ”Den som omfattas av en utredning skall [alltid] ha rätt till tillgång till sådana personuppgifter som rör honom/ henne och som samlas in under utredningen”:”och att yttra sig i frågan om huruvida personuppgifterna är felaktiga eller ofullständiga”. Datatillsynsmannen påminner om att Olaf genom tillämpning av

text: artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001

text: fortfarande kan begränsa rätten till rättelse för att garantera förebyggande, utredning, avslöjande och beivrande av brott. C 91/6 SV Europeiska unionens officiella tidning 26.4.2007

text: 35. Enligt

text: artikel 7

text: a.2 tredje stycket går det att göra undantag från rätten till tillgång och rättelse. På samma sätt som har påpekats i fråga om begränsningen av rätten till information bör dessa begränsningar åtföljas av de garantier som gäller i samband med

text: artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001

text: . Europeiska datatillsynsmannen föreslår därför att begränsningen av dessa rättigheter enligt förslaget kopplas till en uttrycklig hänvisning till

text: artikel 20

text: . II.1 e Utbyte av personinformation

text: 36. Förslaget innehåller bestämmelser om utbyte av personuppgifter inom de europeiska institutionerna och med medlemsstaternas myndigheter. Ett av målen med förslaget är faktiskt att förbättra informationsutbytet mellan Olaf och myndigheter både på EU- och medlemsstatsnivå.

text: 37. I detta sammanhang vill Europeiska datatillsynsmannen betona att detta utbyte bör tillåtas endast i den utsträckning som krävs i det specifika fallet för att uppnå utredningens syften. Europeiska datatillsynsmannen vill dessutom erinra om att mottagaren enligt

text: artikel 7 i förordning (EG) nr 45/2001

text: endast får behandla personuppgifterna för de ändamål för vilka de överfördes.

text: 38. Förslaget saknar bestämmelser om utbyte av personuppgifter med tredjeländer och om internationellt samarbete. Man kan dock i detta sammanhang anta att sådant samarbete kan äga rum. Europeiska datatillsynsmannen vill här framhålla att sådant utbyte bör tillåtas endast om tredjelandet garanterar tillräckligt skydd av personuppgifter eller om överföringen omfattas av ett av de undantag som föreskrivs i

text: artikel 9.6 i förordning (EG) nr 45/2001

text: . Datatillsynsmannen erinrar dessutom om att samma regler gäller för utbyte av information mellan Olaf och EU-institutioner och EU-organ som inte är gemenskapsorgan, t.ex. Europol och Eurojust. I sådana fall hoppas datatillsynsmannen att lämplig lagstiftning antas om ett erkännande av att den ram för skydd av uppgifter som gäller för dessa institutioner är adekvat, vilket skulle underlätta överföringen av information till dem enligt

text: artikel 9.2 i förordning (EG) nr 45/2001

text: . Alternativt kan ny lagstiftning antas om att deras system för skydd av uppgifter skall anses vara likvärdigt med det som gäller för gemenskapens organ och institutioner, enligt

text: artikel 7 i förordning (EG) nr 45/2001

text: , vilket även skulle leda till att begränsningen av uppgiftsöverföring till sådana institutioner upphör att gälla. II.1 f Överensstämmelse med förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: 39. Genom förslaget ändras

text: artikel 8.3

text: så att den innehåller en uttrycklig hänvisning till att förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: skall tillämpas. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar ändringen av artikel 8.3 i så måtto att den bekräftar att förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: automatiskt skall gälla, när det inte i förslaget specificeras hur kraven på skydd av uppgifter skall tillämpas i samband med Olafs utredningar.

text: 40. Europeiska datatillsynsmannen anser dock att

text: artikel 8.3

text: för sig, dvs. utan de ändringar som föreslås i detta yttrande, inte är tillräcklig för att garantera en nivå av skydd av personuppgifter som är åtminstone likvärdig med nivån enligt förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: Artikel 8.3

text: räcker inte i sig eftersom det kan uppfattas som att den är relevant endast när det i förslaget inte närmare anges hur kraven på skydd av uppgifter skall tillämpas vid Olafs utredningar. När det i förslaget närmare anges hur kraven på skydd av uppgifter skall tillämpas och det därvid föreskrivs om ett system för skydd av uppgifter som innebär ett lägre skydd, kan dock detta otillfredsställande system anses ha företräde framför det allmänna skyddet av uppgifter enligt förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: . De särskilda ändringar som föreslås ovan om konkreta hänvisningar till förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: syftar till att förhindra sådana tolkningsrisker. III.1 Skydd av whistleblowers

text: 41. Europeiska datatillsynsmannen samtycker till fullo med förslaget om att det, för att öka insynen, är nödvändigt att säkerställa en lämplig informationsnivå för whistleblowers och välkomnar skyldigheten enligt förslaget att informera uppgiftslämnare huruvida en utredning kommer inledas eller ej. 26.4.2007 SV Europeiska unionens officiella tidning C 91/7

text: 42. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att sekretessen för whistleblowers identitet skall respekteras under Olafs utredningar och i senare skeden. I detta syfte anser Europeiska datatillsynsmannen att det vore lämpligt om det i detta förslag fördes in ett nytt stycke där sekretess för whistleblowers säkerställs. De befintliga garantierna (kommissionens meddelande SEK(2004) 151/2) förefaller otillräckliga ut rättslig synpunkt. Europeiska datatillsynsmannen noterar att en sådan bestämmelse skulle överensstämma med yttrandet från den arbetsgrupp för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter som inrättats i enlighet med

text: artikel 29

text: , som gäller tillämpningen av EU:s dataskyddsregler på interna system för whistleblowing ( ).

text: 43. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar detta förslag i den mån som procedurgarantierna för enskilda som berörs av Olafs utredningar, inbegripet skyddet av dessa personers personuppgifter, görs mer uttryckliga.

text: 44. När det gäller skyddet av enskildas rätt till skydd av sina personuppgifter och privatliv anser datatillsynsmannen att förslaget till den största delen innehåller förbättringar jämfört med den nuvarande rättsliga ramen. Exempel på förbättringar är

text: artikel 7

text: a.2 första stycket och

text: artikel 8

text: a eftersom de bidrar till respekten för rätten till information samt

text: artikel 7

text: a.2 andra stycket och

text: artikel 7

text: a.3 där en partiell tillämpning av rätten att få tillgång och rättelse i samband med Olafs utredningar bekräftas.

text: 45. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar dessutom att det i förslaget erkänns att förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: gäller all behandling av uppgifter som sker inom ramen för Olafs utredningar, eftersom detta kommer att bidra till att säkerställa en konsekvent och enhetlig tillämpning av bestämmelserna om skydd av individens grundläggande rättigheter och friheter i samband med behandlingen av personuppgifter.

text: 46. Även om Europeiska datatillsynsmannen uppskattar de ändringar som syftar till att stärka ovannämnda procedur- och dataskyddsrättigheter är han dock bekymrad över det faktum att de flesta av de föreslagna ändringarna inte motsvarar de lägsta dataskyddsnormerna enligt förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: . Europeiska datatillsynsmannen oroar sig för att om förslaget skulle bedömas ha företräde framför tillämpningen av den allmänna ramen för dataskyddsbestämmelser enligt förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: , skulle detta medföra en icke godtagbar urvattning av de nuvarande normerna för dataskydd i samband med Olafs utredningar. Europeiska datatillsynsmannen anser att detta är särskilt oroväckande mot bakgrund av känsliga uppgifter kan komma att samlas in inom ramen för Olafs utredningar. För att undvika detta resultat uppmanar Europeiska datatillsynsmannen gemenskapslagstiftaren att beakta följande frågor och göra motsvarande ändringar i förslaget för att åtgärda frågorna:

text: 47. Brister när det gäller rätten till information vid Olafs utredningar: Information till enskilda för att säkerställa en rättvis behandling utgör en oumbärlig säkerhetsfaktor som inte får äventyras i onödan såsom i förslaget. För att undvika detta bör förslaget ändras på följande sätt: i)

text: Artiklarna 7

text: a.2 första stycket och

text: artikel 8

text: a bör innehålla en uttrycklig hänvisning till artiklarna

text: och

text: i förordning (EG) nr 45/2001 för att säkerställa en rättvis behandling. ii) Begränsningen av rätten till information i

text: artikel 7

text: a.2 första stycket och

text: artikel 8

text: a andra stycket bör kopplas till säkerhetsförfarandena i

text: artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001

text: 48. Brister när det gäller rätten till tillgång vid Olafs utredningar: Tillgång till personinformation för att enskilda skall veta om uppgifter om dem behandlas utgör en grundpelare för respekten för personuppgifter. För att säkerställa en effektiv tillgång bör förslaget ändras på följande sätt: i) En ny bestämmelse där rätten till tillgång till personinformation som har samlats in i samband med Olafs utredningar erkänns som en allmän princip skulle kunna föras in mellan det första och det andra stycket i

text: artikel 7

text: a.2. En sådan bestämmelse skulle kunna ha följande lydelse: ”Alla personer som berörs av en utredning skall ha rätt till tillgång till de personuppgifter om dem som har samlats in under en utredning. Denna rättighet/Dessa rättigheter kan omfattas av de begränsningar som avses i

text: artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001

text: .” C 91/8 SV Europeiska unionens officiella tidning 26.4.2007

text: 49. Brister när det gäller rätten till rättelse vid Olafs utredningar: Rätten att rätta till felaktiga eller ofullständiga uppgifter är en naturlig konsekvens av rätten till tillgång till personinformation och utgör som sådan en hörnsten i skyddet av rätten till personuppgifter. Begränsningar av rätten till rättelse bör endast göras i den mån som dessa är tillåtna enligt förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: . Förslaget innehåller ytterligare begränsningar som bör undvikas på följande sätt: i) Det bör läggas till en bestämmelse om att misstänkta personer skall ha en allmän rätt att tillkännage sina åsikter när det gäller alla uppgifter om dem, såvida inte ett undantag enligt

text: artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001

text: är tillämpligt. Efter att ha meddelat att den som omfattas av en utredning alltid har ”rätt till tillgång till sådana personuppgifter som rör honom/henne och som har samlats in under utredningen” bör det läggas till att en enskild därefter har rätt att ”yttra sig i frågan om huruvida personuppgifterna är felaktiga eller ofullständiga”. ii) Europeiska datatillsynsmannen föreslår att den begränsning av rätten till tillgång och rättelse som avses i

text: artikel 7

text: a.2 tredje stycket skall kopplas till garantierna i

text: artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001

text: 50. Utöver ovanstående anser Europeiska datatillsynsmannen att det vore lämpligt om detta förslag innehöll ett nytt stycke där sekretessen för whistleblowers säkerställdes. Bryssel den 27 oktober 2006 Europeiska datatillsynsmannen


text: II. HUVUDSYNPUNKTER HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

text: INLEDNING skrifterna

amnesord:
Rights of the Individual
Finance & Economy
Privacy in the EU Institutions
Anti-fraud

title: Mutual administrative assistance

text: 28.4.2007 SV Europeiska unionens officiella tidning C 94/1

text: I

text: (Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden)

text: YTTRANDEN

text: EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN

text: Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet

text: (2007/C 94/01)

text: EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA förmedlare för dessa förfaranden, särskilt genom Europeiska YTTRANDE byrån för bedrägeribekämpning (OLAF).

text: med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 286, Kommissionen överlämnade det ändrade förslaget till Europeiska datatillsynsmannen för samråd i enlighet med artikel 28.2 i med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläg- förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: av den 18 december 2000 om gande rättigheterna, särskilt

text: artikel 8

text: , skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligmed beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv heten för sådana uppgifter (nedan kallad ”förordning

text: (EG) 95/46

text: /EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda nr 45/2001”). Tidigare ombads datatillsynsmannen också att personer med avseende på behandling av personuppgifter och lämna ett yttrande om samma förslag i kommissionens första om det fria flödet av sådana uppgifter ( ), version. Denna begäran ledde till att datatillsynsmannen i oktober 2004 antog ett första yttrande om det förslag till med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning förordning som kommissionen hade antagit. ( ) Det brev som

text: (EG) nr 45/2001

text: av den 18 december 2000 om skydd för mottogs från kommissionen den 19 september 2006 är därför enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen en ny begäran om ytterligare samråd om det ändrade förslaget, behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för vilken datatillsynsmannen gärna tillmötesgår, särskilt med tanke sådana uppgifter ( ), särskilt

text: artikel 41

text: , på att det ursprungliga förslaget har ändrats under lagstiftningsförfarandet inför antagandet. Faktum är att det enligt artikel med beaktande av den begäran om ett yttrande i enlighet med 28.2 är nödvändigt att samråda med datatillsynsmannen varje

text: artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001

text: som mottogs den 19 gång kommissionen antar ett nytt förslag. september 2006 från kommissionen.

text: II.1. Dataskyddsfrågor som skjuts över till tillämpningsföre-

text: I det ändrade förslaget till förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen I det ändrade förslaget fastställs förfaranden för överlämnande mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet (nedan kallat av information och administrativa förfaranden för att skydda ”det ändrade förslaget”) fastställs förfaranden för överlämnande gemenskapens ekonomiska intressen, men förslaget innehåller av information och för bistånd mellan kommissionen och inga nya bestämmelser om dataskydd och inga undantag från medlemsstaterna i syfte att skydda gemenskapens ekonomiska den befintliga ramen för dataskydd, nämligen direktiv

text: intressen. Förfarandena innefattar ömsesidigt administrativt och förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: . I stället bekräftar det ändrade bistånd samt informationsutbyte. I detta sammanhang fastställer förslaget tillämpningen av denna lagstiftning och efterlyser på det ändrade förslaget kommissionens roll som samordnare och vissa områden tillämpningsföreskrifter där dataskyddsfrågor behandlas. ( ) EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. 2 3 ( ) EGT L 8, 12.1.2001, s. 1. ( ) EUT C 301, 7.12.2004, s. 4.

text: C 94/2 SV Europeiska unionens officiella tidning 28.4.2007

text: Datatillsynsmannen anser att ett sådant tillvägagångssätt är till- smannens yttrande från 2004 noterades att

text: artikel 18.1

text: andra fredsställande i detta sammanhang i den mån som de datas- stycket inte bör påverka de registrerades rätt att få tillgång till kyddsnormer som fastställs i direktiv

text: och förordning personuppgifter som rör dem. Datatillsynsmannen förutsätter

text: (EG) nr 45/2001

text: bevaras inom ramen för förfarandena för över- att detta är lagstiftarens avsikt, men med den nuvarande lydelsen lämnande av information och de administrativa förfarandena, framgår detta inte helt tydligt. Datatillsynsmannen föreslår inklusive informationsutbyte som upprättas genom det ändrade därför att följande mening skall läggas till i slutet av

text: artikel 17.1

text: förslaget. Datatillsynsmannen skulle ha anledning att vara orolig andra stycket: ”Detta skall inte påverka de registrerades rätt att få tillom dessa normer hade blivit lägre. gång till personuppgifter som rör dem i enlighet med direktiv

text: och förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: .” Samtidigt är datatillsynsmannen medveten om att man med ett sådant tillvägagångssätt skjuter upp den verkliga debatten om II.3 Förslag till alternativ lydelse dataskyddsfrågor till ett senare skede, dvs. till utarbetandet av tillämpningsföreskrifter. Av denna anledning noterar datatillsyn- Datatillsynsmannen välkomnar att man i det ändrade förslaget smannen att skyddet av personuppgifter vid fastställande av tar hänsyn till några av de synpunkter som datatillsynsmannen förfaranden för överlämnande av information och administrativa framförde i sitt yttrande från 2004. Med tanke på att artikel förfaranden måste övervägas noga vid utarbetandet av tillämp- 28.2 i förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: är tvingande välkomnar ningsföreskrifter. Datatillsynsmannen välkomnar därför att skyldatatillsynsmannen t.ex. den uttryckliga hänvisningen till detta digheten att samråda med datatillsynsmannen om sådana samrådsförfarande i det ändrade förslaget. Datatillsynsmannen tillämpningsföreskrifter har förts in i det ändrade förslaget, anser emellertid att hänvisningen skulle ha förts in i ingressen särskilt när det gäller kommissionens tillgång till uppgifter om till förslaget i slutet av beaktandeleden. Denna metod används i mervärdesskatt som finns lagrade i medlemsstaterna enligt förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om artikel 11 i det ändrade förslaget, underrättelse om verksamheter ändring av förordning

text: (EG) nr 1073/1999

text: om utredningar som eller transaktioner som lämnas på eget initiativ enligt artikel utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF). 12.4 och informationsutbyte och ömsesidigt bistånd i fråga om Vidare föreslår datatillsynsmannen att den nuvarande lydelsen andra oegentligheter enligt artikel 23 i det ändrade förslaget. skall ersättas med följande: ”Efter samråd med Europeiska datatill- Faktum är att det är nödvändigt att samråda med datatillsynsynsmannen”, enligt normal praxis. smannen inte enbart om lagstiftningsförslag enligt

text: utan även om administrativa III. SLUTSATS åtgärder av liknande karaktär som rör behandling av personuppgifter där en gemenskapsinstitution eller ett gemenskapsorgan Datatillsynsmannen anser att det ändrade förslaget på det hela deltar, ensamt eller gemensamt med andra enligt artikel 28.1 i taget upprätthåller nivån på skyddet för personuppgifter i EU:s förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: . ram för dataskydd, nämligen direktiv

text: och förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: II.2. Konsekvenser för skyddet av personuppgifter: Förtyd- Datatillsynsmannen noterar emellertid att huruvida dessa

text: ligande av

text: artikel 17.1

text: normer för uppgiftsskydd faktiskt kommer att upprätthållas Även om det ändrade förslaget inte innehåller några nya bestäm- kommer att bero på det specifika innehållet i de tillämpningsfömelser om skydd av personuppgifter vid det informationsutbyte reskrifter för vilka det ändrade förslaget skapar en rättslig grund. som inrättas genom förslaget, påverkar några av artiklarna indi- Eftersom tillämpningsföreskrifterna kommer att bli avgörande rekt dataskyddet, vilket i följande fall förefaller positivt. Skyldig- för skyddet av personuppgifter i detta sammanhang välkomnar heten för medlemsstaterna att utse behöriga myndigheter i datatillsynsmannen särskilt att det ändrade förslaget innefattar enlighet med förordningen och att underrätta kommissionen en skyldighet att samråda med datatillsynsmannen om utarbeom dessa kan exempelvis bidra till att begränsa informationsut- tandet av dessa tillämpningsföreskrifter.

text: bytet till enbart behöriga myndigheter och utesluta andra. Data- Med undantag av det förtydligande av

text: artikel 17.1

text: som föreslås i tillsynsmannen välkomnar också att begäran om bistånd och avsnitt II.2 och det tillägg som föreslås i avsnitt II.3 i enlighet informationsutbyte skall åtföljas av en kort sammanfattning av med de befintliga bestämmelserna om samråd, är datatillsynde sakförhållanden som är kända för den begärande myndigsmannen sammanfattningsvis nöjd med innehållet i förslaget heten eftersom detta kan bidra till att begränsa den mängd och ser inget behov av ytterligare ändringar. uppgifter som är relevant för att tillfredsställa behovet av information.

text: Däremot noterar datatillsynsmannen att det ändrade förslaget i Utfärdat i Bryssel den 13 november 2006 åtminstone ett fall innehåller en bestämmelse som kan få negativa konsekvenser för skyddet av personuppgifter. Det gäller Peter HUSTINX artikel 17 i det ändrade förslaget, som tidigare var artikel 18 i det förslag som kommissionen antagit. I punkt 4 i datatillsyn- Europeisk datatillsynsman