text: EGT L 1, 3.1.1994, s 3.

text: EUT L 331, 15.12.2010, s 1.

text: EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

text: av den 20 oktober 2017 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 431, 15.12.2017, s. 1).

text: Ett första meddelande skickades till ESRB den 24 februari 2022. En ny version av meddelandet skickades till ESRB den 10 mars 2022.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EGT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.”.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013

text: om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

text: Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

text: av den 16 april 2014 om tekniska standarder för genomförande av instituts tillsynsrapportering enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013

text: (EUT L 191, 28.6.2014, s. 1).

text: Recommandation du comité du risque systémique du 09 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

text: CSSF Régulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

text: av den 30 april 2021 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 222, 11.6.2021, s. 1).

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 2 juni 2022 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2022/4) 2022/C 286/01

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt bilaga IX,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2013/36 av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: , särskilt avsnitt II i kapitel 4 i avdelning VII,

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt artiklarna

text: , och

text: För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

text: Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i andra medlemsstater.

text: I Europeiska systemrisknämndens beslut

text: rekommenderas att den relevanta aktiverande myndigheten föreslår ett maximalt relevant tröskelvärde när den lämnar en ansökan om ömsesidighet till Europeiska systemrisknämnden (ESRB), under vilket en individuell finansiell tjänsteleverantörs exponering mot den identifierade makrotillsynsrisken i den jurisdiktionen där den relevanta aktiverande myndigheten tillämpar makrotillsynsåtgärden i fråga ej anses väsentlig. ESRB får vid behov rekommendera ett annat tröskelvärde.

text: Den 10 mars 2022 informerade Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin), i egenskap av utsedd myndighet i enlighet med

text: artikel 133.10 i direktiv 2013/36/EU

text: , ESRB om att den avser att fastställa ett systemriskbuffertvärde enligt

text: artikel 133.9 i det direktivet

text: för alla exponeringar (dvs. hushållsexponeringar och icke-hushållsexponeringar) mot fysiska och juridiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Tyskland. Systemriskbuffertvärdet kommer att tillämpas på i) kreditinstitut som är auktoriserade i Tyskland och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna sina riskvägda exponeringsbelopp, och ii) kreditinstitut som är auktoriserade i Tyskland och använder schablonmetoden för att beräkna sina riskvägda exponeringsbelopp för exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i bostadsfastighet i enlighet med

text: artikel 125.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013

text: Denna åtgärd trädde i kraft den 1 april 2022 och ska tillämpas av kreditinstitut med tillstånd i Tyskland från och med den 1 februari 2023. Åtgärden kommer att bedömas på nytt minst vartannat år, i enlighet med bestämmelserna i direktiv

text: . Dessutom kommer BaFin att bevaka hur de risker som omfattas av systemriskbufferten utvecklas, och vid behov justera buffertvärdet.

text: Den 10 mars 2022 inkom BaFin med en ansökan till ESRB om ömsesidighet avseende ett systemriskbuffertvärde enligt

text: artikel 134.5 i direktiv 2013/36/EU

text: Baserat på BaFins ansökan om att andra medlemsstater ska vidta motsvarande åtgärder, och för att förhindra negativa gränsöverskridande effekter (t.ex. regelarbitrage) som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder som kommer att tillämpas i Tyskland, har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att också inkludera denna åtgärd på den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: Rekommendation

text: bör därför ändras i enlighet med detta.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA

text: Bilagan till rekommendation

text: ska ersättas med följande:

text: BILAGA

text: Belgien

text: Ett systemriskbuffertvärde på 9 procent på alla IRB-hushållsexponeringar där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien.

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: Den belgiska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , inför ett systemriskbuffertvärde på 9 procent på alla IRB-hushållsexponeringar mot fysiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien (både nödlidande och icke-nödlidande exponeringar).

text: II. Ömsesidighet

text: Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärd som antagits i Belgien genom att tillämpa denna på IRB-hushållsexponeringar mot fysiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Belgien (både nödlidande och icke-nödlidande exponeringar). Alternativt kan ömsesidighet för åtgärden uppnås genom att använda följande COREP-rapportering: IRB-hushållsexponeringar där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet gentemot personer som befinner sig i Belgien (både nödlidande och icke-nödlidande exponeringar)

text: Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII, kapitel 2, avsnitt IV i direktiv

text: . Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. Institut får undantas från kravet på systemriskbuffert om deras relevanta sektorexponeringar inte överstiger 2 miljarder euro. Beslut om ömsesidighet behövs därför bara om det institutspecifika tröskelvärdet överskrids.

text: I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: är tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: Tyskland

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: Den tyska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , fastställer ett systemriskbuffertvärde på 2 procent för alla exponeringar (dvs. hushållsexponeringar och icke-hushållsexponeringar) mot fysiska och juridiska personer där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Tyskland. Åtgärden kommer att tillämpas på i) kreditinstitut som är auktoriserade i Tyskland och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna sina riskvägda exponeringsbelopp där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet belägen i Tyskland, och ii) kreditinstitut som är auktoriserade i Tyskland och använder schablonmetoden för att beräkna sina riskvägda exponeringsbelopp för exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i bostadsfastighet enligt vad som avses i

text: artikel 125.2 i förordning (EU) nr 575/2013

text: och är belägna i Tyskland.

text: II. Ömsesidighet

text: Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder som antagits i Tyskland genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut.

text: Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna säkerställer att de motsvarande åtgärderna är i kraft och tillämpas från och med den 1 februari 2023.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. Kreditinstituten får undantas från kravet på systemriskbuffert om deras relevanta sektorexponeringar inte överstiger 10 miljarder euro. Beslut om ömsesidighet behövs därför bara om det institutspecifika tröskelvärdet överskrids.

text: De relevanta myndigheterna bör bevaka de relevanta tröskelvärdena. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: är tröskelvärdet motsvarande 10 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: Frankrike

text: En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt

text: artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013

text: vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av kärnprimärkapitalet, vilken i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: ii i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter.

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: Den franska åtgärden, som tillämpas i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: ii i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: och införs för globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter (inte på undergruppsnivå), omfattar en skärpning av gränsen för stora exponeringar vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av deras kärnprimärkapital.

text: Ett icke-finansiellt företag definieras som en privaträttslig fysisk eller juridisk person som har sitt säte i Frankrike, och som på sin nivå respektive på högsta konsolideringsnivå ingår i sektorn icke-finansiella företag enligt definitionen i punkt 2.45 i bilaga A till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013

text: Åtgärden är tillämplig på exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike samt på exponeringar mot grupper av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt följande:

text: För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av nettoexponeringarna mot gruppen och alla dess enheter med inbördes anknytning i den mening som avses i

text: artikel 4.1

text: .39 i förordning nr 575/2013.

text: För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av

text: exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike,

text: exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som icke-finansiella företag enligt punkt i har direkt eller indirekt kontroll över i den mening som avses i

text: artikel 4.1

text: .39 i förordning nr 575/2013,

text: exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som är ekonomiskt beroende av icke-finansiella företag enligt punkt i i den mening som avses i

text: artikel 4.1

text: .39 i förordning nr 575/2013.

text: Åtgärden omfattar därför inte icke-finansiella företag som inte har sitt säte i Frankrike eller icke-finansiella företag som inte är ett dotterbolag eller en ekonomiskt beroende enhet i, och som inte direkt eller indirekt kontrolleras av, ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike.

text: I enlighet med

text: är åtgärden tillämplig med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna

text: i förordning (EU) nr 575/2013.

text: Ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut måste bedöma ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike som stort om dess ursprungliga exponering mot det icke-finansiella företaget, eller mot gruppen av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt punkt 3, uppgår till minst 300 miljoner euro. Det ursprungliga exponeringsvärdet beräknas i enlighet med artiklarna

text: och

text: i förordning (EU) nr 575/2013 utan hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna

text: i förordning (EU) nr 575/2013, såsom rapporterats i enlighet med artikel 9 i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

text: Ett icke-finansiellt företag bedöms som högt skuldsatt om det har en skuldsättningsgrad över 100 procent och en finansieringstäckningsgrad under 3, beräknat på högsta gruppkonsolideringsnivå enligt följande:

text: Bruttosoliditetsgrad är kvoten mellan den totala skulden minus likvida medel och eget kapital.

text: Finansieringstäckningsgrad är kvoten mellan å ena sidan förädlingsvärde plus driftssubventioner minus i) löner, ii) rörelserelaterade skatter och avgifter, iii) övriga ordinarie nettorörelsekostnader exklusive nettoräntor och liknande kostnader, samt iv) avskrivningar och amorteringar, och å andra sidan räntor och liknande kostnader.

text: Dessa kvoter beräknas baserat på redovisningsaggregat som definieras i enlighet med tillämpliga standarder, såsom framgår av det icke-finansiella företagets redovisning, som vid behov har godkänts av en auktoriserad revisor.

text: II. Ömsesidighet

text: Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Frankrike genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom jurisdiktionen för sin banktillsynsperimeter.

text: Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom sex månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: Åtgärden kompletteras av ett kombinerat relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder, bestående av.

text: Ett tröskelvärde på 2 miljarder euro för de totala ursprungliga exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter gentemot den franska sektorn icke-finansiella företag.

text: Ett tröskelvärde på 300 miljoner euro för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut motsvarande eller överstigande det tröskelvärde som anges i punkt a för

text: en enstaka ursprunglig exponering mot ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike,

text: summan av ursprungliga exponeringar mot en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, beräknat i enlighet med punkt 3 a,

text: summan av ursprungliga exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike och som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike såsom rapporterats i mallarna C 28.00 och C 29.00 i bilaga VIII till genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

text: Ett tröskelvärde på 5 procent av de globalt systemviktiga institutens och de andra systemviktiga institutens kärnprimärkapital på högsta konsolideringsnivå, för exponeringar identifierade under punkt b med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna

text: i förordning (EU) nr 575/2013.

text: De tröskelvärden som avses i punkterna b och c ska tillämpas oberoende av om enheten eller det icke-finansiella företaget är högt skuldsatt eller ej.

text: Det ursprungliga exponeringsvärdet enligt punkterna a och b beräknas i enlighet med artiklarna

text: och

text: (EU) nr 680/2014

text: får de relevanta myndigheterna i den berörda medlemsstaten undanta de nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter som inte åsidosätter det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden på tidigare undantagna nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter när det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8 har åsidosatts. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningen i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike.

text: Om det saknas globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut som är auktoriserade i de berörda medlemsstaterna på högsta konsolideringsnivå inom deras banktillsynsperimeter och som har exponeringar mot den franska sektorn icke-finansiella företag över tröskelvärdet enligt punkt 8, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: . I sådana fall bör de relevanta myndigheterna granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden när ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter överstiger det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningen i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike.

text: är det kombinerade relevanta tröskelvärdet som avses i punkt 8 ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: Litauen

text: Ett systemriskbuffertvärde på 2 procent för alla hushållsexponeringar mot fysiska personer i Litauen där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet.

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: Den litauiska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , fastställer ett systemriskbuffertvärde på 2 procent för alla hushållsexponeringar mot fysiska personer i Litauen där säkerhet ställts i form av en bostad.

text: II. Ömsesidighet

text: Det rekommenderas det att de relevanta myndigheterna antar motsvarande åtgärder som antagits i Litauen för filialer i Litauen till nationellt auktoriserade banker och direkta gränsöverskridande exponeringar gentemot fysiska personer i Litauen där säkerhet ställts i form av en bostad. En betydande del av de totala positionerna relaterade till bostadslån innehas av utländska bankfilialer som bedriver verksamhet i Litauen vilket medför att andra medlemsstater bör vidta motsvarande åtgärder för att säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor samt att alla marknadsaktörer beaktar riskerna som utgår från bostadssektorn i Litauen och förbättrar sin motståndskraft.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. Institut får undantas från kravet på systemriskbuffert om deras relevanta sektorexponeringar inte överstiger 50 miljoner euro, vilket motsvarar cirka 0,5 procent av de berörda exponeringarna som kreditinstitutsektorn i Litauen har totalt. Beslut om ömsesidighet behövs därför bara om det institutspecifika tröskelvärdet överskrids.

text: Motivering för ett sådant tröskelvärde:

text: Det är nödvändigt att minimera risken för en fragmenterad lagstiftning, eftersom samma tröskelvärde även kommer att gälla för kreditinstitut som är auktoriserade i Litauen.

text: Tillämpningen av en sådan tröskel skulle bidra till att säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor eftersom institut med exponeringar i samma storleksordning omfattas av kravet på systemriskbuffert.

text: Tröskelvärdet är relevant för den finansiella stabiliteten, eftersom den fortsatta utvecklingen av riskerna inom bostadssektorn främst kommer att bero på verksamheten på bostadsmarknaden, som delvis beror på antalet nya lån som beviljas för bostadsköp. Åtgärden bör därför tillämpas på marknadsaktörer som är verksamma på denna marknad även om deras bolåneportföljer inte är lika stora som de största långivarnas.

text: är tröskelvärdet motsvarande 50 miljoner euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: Luxemburg

text: Rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori:

text: En LTV-kvot på 100 procent för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad.

text: En LTV-kvot på 90 procent för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90 % men under det högsta tillåtna värdet på 100 %).

text: En LTV-kvot på 80 procent för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: Myndigheterna i Luxemburg har aktiverat rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg. På rekommendation av Comité du Risque Systémique (kommittén för systemrisker), har Commission de Surveillance du Secteur Financier (kommittén för tillsyn över finanssektorn) i samarbete med Banque centrale du Luxembourg aktiverat begränsningar av LTV-kvoten som skiljer sig efter låntagarkategori. LTV-kvoterna för var och en av dessa kategorier har fastställts enligt följande:

text: En LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

text: LTV-kvoten (belåningsgraden) är förhållandet mellan summan av alla lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på en bostad vid tidpunkten då lånet beviljas i förhållande till den fasta egendomens värde när lånet beviljas.

text: Begränsningen av LTV-kvoten har inget samband med vilken typ av ägande det rör sig om.

text: Åtgärden tillämpas på alla privata låntagare som tar ett bostadslån för att förvärva en bostad i Luxemburg för icke-kommersiella ändamål. Åtgärden tillämpas också på låntagare som använder sig av rättsliga konstruktioner som t.ex. fastighetsinvesteringsföretag för transaktionen, och även vid gemensamma ansökningar. Bostad inkluderar mark, oavsett om byggverksamheten sker omedelbart efter köpet eller flera år senare. Åtgärden tillämpas också för lån som beviljas en låntagare som avser att förvärva en egendom via ett avtal om långtidshyra. Bostadsfastigheten kan användas för eget bruk eller avse förvärv för uthyrning.

text: II. Ömsesidighet

text: Medlemsstater vars kreditinstitut, försäkringsbolag och enheter som yrkesmässigt bedriver utlåningsverksamhet (bolåneföretag) har relevanta väsentliga kreditexponeringar mot Luxemburg genom kreditgivning direkt över gränserna rekommenderas anta motsvarande åtgärder som i Luxemburg i sina respektive jurisdiktioner. Om samma åtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen för alla relevanta gränsöverskridande exponeringar, bör de relevanta myndigheterna tillämpa existerande åtgärder som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden.

text: Medlemsstaterna bör underrätta ESRB huruvida de har vidtagit motsvarande åtgärder som i Luxemburg eller tillämpar de minimis undantagen i enlighet med rekommendation D i rekommendation

text: . Underrättelsen bör skickas senast en månad efter det att åtgärderna antagits och ske med hjälp av den förlaga som finns på ESRB:s webbplats. ESRB kommer att offentliggöra underrättelserna på ESRB:s webbplats och på så sätt informera allmänheten om att dessa nationella beslut antagits. Detta offentliggörande omfattar även undantag som medlemsstaterna inför och deras åtagande att övervaka situationen och vid behov vidta åtgärder.

text: Det rekommenderas att medlemsstaterna antar motsvarande åtgärder inom tre månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: Åtgärden kompletteras av två tröskelvärden för tillämpningen av de minimis-principen av medlemsstater som vidtar motsvarande åtgärder: ett landspecifikt tröskelvärde och ett institutspecifikt tröskelvärde. Det landspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 350 miljoner euro, vilket motsvarar ca 1 % av den samlade inhemska bolånemarknaden i december 2020. Det institutspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 35 miljoner euro, vilket motsvarar ca 0,1 % av den samlade inhemska bolånemarknaden i Luxemburg i december 2020. Beslut om ömsesidighet behövs bara om både det landspecifika och det institutspecifika tröskelvärdet överskrids.

text: Nederländerna

text: En lägsta genomsnittlig riskvikt tillämpad för kreditinstitut som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) för sina exponeringar gentemot privatpersoner vilka säkerställs genom inteckningar i bostäder belägna i Nederländerna. För varje enskild exponeringspost som omfattas av denna åtgärd, åsätts en riskvikt om 12 procent på den del av lånet som inte överstiger 55 procent av marknadsvärdet på den bostad som ställts som säkerhet för lånet, och en riskvikt om 45 procent åsätts den återstående delen av lånet. Portföljens lägsta genomsnittlig riskvikt är det exponeringsvägda genomsnittet av riskvikterna på de individuella lånen.

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: Den nederländska åtgärden tillämpad i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: innebär en lägsta genomsnittlig riskvikt för kreditinstitut som tillämpar IRB-modeller på sina exponeringar gentemot privatpersoner vilka säkerställs genom inteckningar i bostäder belägna i Nederländerna. Lån som omfattas av det nationella bolånegarantisystemet är undantagna från åtgärden.

text: Den lägsta genomsnittliga riskvikten ska beräknas enligt följande:

text: För varje enskild exponeringspost som omfattas av denna åtgärd, åsätts en riskvikt om 12 procent på den del av lånet som inte överstiger 55 procent av marknadsvärdet på den bostad som ställts som säkerhet för lånet, och en riskvikt om 45 procent åsätts den återstående delen av lånet. Den belåningsgrad som ska användas vid denna beräkning bör fastställas i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: Portföljens lägsta genomsnittlig riskvikt är det exponeringsvägda genomsnittet av riskvikterna på de individuella lånen, beräknad enligt förklaringen ovan. Enskilda lån som är undantagna från åtgärden beaktas inte vid beräkningen av den lägsta genomsnittliga riskvikten.

text: Denna åtgärd ersätter inte de befintliga kapitalkrav som fastställs i, och följer av, förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: . Banker som omfattas av åtgärden måste beräkna den genomsnittliga riskvikten för den del av bolåneportföljen som omfattas av åtgärden på grundval av både de grundläggande tillämpliga bestämmelserna i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: och den metod som anges i åtgärden. När de beräknar sina kapitalkrav måste de sedan tillämpa den högre av de två genomsnittliga riskvikterna.

text: II. Ömsesidighet

text: Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder som antagits i Nederländerna genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta exponeringar mot privatpersoner för vilka säkerhet har ställts i form av bostäder i Nederländerna eftersom deras banksektor, genom sina filialer, direkt eller indirekt kan komma att exponeras för systemrisken på den nederländska bostadsmarknaden.

text: I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Nederländerna av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. Institut får undantas från den lägsta genomsnittliga riskvikten för kreditinstitut som tillämpar IRB-modeller på sina exponeringar gentemot privatpersoner vilka säkerställs genom inteckningar i bostäder belägna i Nederländerna om värdet på dessa inte överstiger 5 miljarder euro. Lån som omfattas av det nationella bolånegarantisystemet omfattas inte vid beräkningen av tröskelvärdet.

text: är tröskelvärdet motsvarande 5 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: Norge

text: Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för exponeringar i Norge tillämpas, i enlighet med

text: artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

text: , såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge.

text: Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020 enligt bestämmelserna EES-avtalet (nedan kallat CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

text: Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 35% avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

text: I. Beskrivning av åtgärderna

text: Sedan den 31 december 2020 har det norska Finansdepartementet infört i) ett systemriskbuffertvärde för exponeringar i Norge, enligt artikel 133 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, ii) ett lägsta genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, enligt

text: artikel 458.2 d

text: vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, samt iii) ett lägsta genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, enligt

text: artikel 458.2 d

text: vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020.

text: Systemriskbuffertvärdet är 4,5 % och omfattar de inhemska exponeringarna som alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge har. För kreditinstitut som inte tillämpar den avancerade internmetoden, gäller ett systemriskbuffertvärde på 3 % för alla exponeringar fram till den 31 december 2022, efter detta datum gäller sedan ett systemriskbuffertvärde på 4,5 % för alla inhemska exponeringar.

text: Riskviktsgolvet för exponeringar gentemot bostadsfastigheter är en institutspecifik åtgärd som innebär ett genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, som tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden. Riskviktsgolvet för fastigheter berör den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten i bostadsfastighetsportföljen. Exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge ska tolkas som hushållsexponeringar som är säkrade genom fast egendom i Norge.

text: Riskviktsgolvet för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter är en institutspecifik åtgärd som innebär ett genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, som tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden. Riskviktsgolvet för fastigheter berör den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten i portföljen med kommersiella fastigheter. Exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge ska tolkas som företagsexponeringar som är säkrade genom fast egendom i Norge.

text: II. Ömsesidighet

text: Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar åtgärder som motsvarar de norska avseende exponeringar belägna i Norge i enlighet med

text: artikel 134.1 i direktiv 2013/36/EU

text: respektive

text: Om samma makrotillsynsåtgärder inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar de aktiverade makrotillsynsåtgärderna. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar åtgärder som motsvarar de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar gentemot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter inom tolv månader respektive inom arton månader för systemriskbuffertvärdet efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, utom i de fall som föreskrivs i punkt 7 nedan vad gäller buffertvärdet avseende systemrisker.

text: Fram tills dess att

text: direktiv (EU) 2019/878

text: Undvika regelarbitrage och säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor: de relevanta myndigheterna bör minimera riskerna för negativa gränsöverskridande effekter och regelarbitrage och vid behov omgående täppa till eventuella luckor i regelverket. De relevanta myndigheterna bör säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor mellan kreditinstituten.

text: Detta stycke är inte tillämpligt på åtgärder avseende de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar mot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: Åtgärderna kompletteras av institutspecifika relevanta tröskelvärden baserade på exponeringar belägna i Norge som riktlinje om de andra relevanta myndigheterna som vidtar motsvarande åtgärder avser tillämpa de minimis-principen:

text: Om det inte finns några auktoriserade kreditinstitut i medlemsstaterna som har väsentliga exponeringar i Norge, får de relevanta myndigheterna i de berörda medlemsstaterna, i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: , besluta att inte vidta några åtgärder som motsvarar de norska. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar åtgärder som motsvarar de norska om ett kreditinstitut överskrider något av tröskelvärdena.

text: Sverige

text: Ett för varje kreditinstitut specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: led vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , för kreditinstitut som har tillstånd i Sverige och tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: Den svenska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: på kreditinstitut med tillstånd i Sverige som tillämpar internmetoden (IRB), består av ett för kreditinstitutet specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter.

text: Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella exponeringarnas riskvikter beräknat i enlighet med

text: II. Ömsesidighet

text: I enlighet med

text: rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Sverige för filialer i Sverige till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

text: Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Sverige genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Sverige av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

text: Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde på 5 miljarder svenska kronor för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder.

text: får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationellt auktoriserade institut som använder internmetoden (IRB) som har icke-väsentliga hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter som understiger det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de svenska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor överskrids.

text: Om det saknas kreditinstitut med tillstånd i de berörda medlemsstaterna med filialer belägna i Sverige eller med direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, som använder internmetoden (IRB) och har hushållsexponeringar motsvarande minst 5 miljarder svenska kronor mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta åtgärder motsvarande de svenska i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: . I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar de svenska åtgärderna om kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 5 miljarder svenska kronor.

text: är tröskelvärdet motsvarande 5 miljarder svenska kronor ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.


text: EUT L 1, 3.1.1994, s. 3.

text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: Pressmeddelande av den 31 mars 2022, efter ESRB-styrelsens 45:e ordinarie möte den 24 mars 2022 och pressmeddelande av den 30 juni 2022, efter ESRB-styrelsens 46:e ordinarie möte den 23 juni 2022, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu

text: Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: av den 7 december 2017 om likviditetsrisker och finansiella hävstångseffekter i investeringsfonder (EUT C 151, 30.4.2018, s. 1). Macroprudential policy beyond banking: an ESRB strategy paper, 19 juli 2016, ESRB response to the EIOPA Consultation Paper on the 2020 review of Solvency II, 17 januari 2020, samt Response Letter to a Consultation of the European Commission on the review of Solvency II, 16 oktober 2020, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu

text: Rådets förordning

text: (EU) nr 1024/2013

text: av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiven

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/79/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 48).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers-och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/77/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009

text: om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014

text: om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv

text: och av direktiv

text: (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012

text: om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1).

publisher: Europeiska systemrisknämnden

sprak: sv

title: Europeiska systemrisknämndens varning av den 22 september 2022 om sårbarheter i unionens finansiella system (ESRB/2022/7) 2022/C 423/01

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA VARNING

type: stycke

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt bilaga IX,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt

text: artikel 3.2 c

text: samt artiklarna

text: och

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt

text: artikel 18

text: , och

text: Unionens finansiella system har hittills visat sig vara motståndskraftigt mot ökande geopolitiska spänningar och ekonomisk osäkerhet. Sannolikheten för s.k. tailrisker har dock ökat sedan början av 2022 och har förvärrats av den senaste geopolitiska utvecklingen. Risker för den finansiella stabiliteten kan uppstå samtidigt och därigenom samverka med varandra och förstärka varandras effekter. Ökande geopolitiska spänningar har lett till ökade energipriser, vilket har orsakat ekonomiska problem för företag och hushåll som fortfarande håller på att återhämta sig från covid-19-pandemins negativa ekonomiska konsekvenser. Dessutom håller en oväntat hög inflationen på att strama åt de finansiella förutsättningarna.

text: Denna utveckling hämmar unionens makroekonomiska framtidsperspektiv. Tillväxtprognoserna för bruttonationalprodukten (BNP) har reviderats nedåt för 2023 och sannolikheten för en recession under vintern 2022/2023 har ökat. Nedåtriskerna skiljer sig åt mellan medlemsstaterna, särskilt på grund av deras varierande beroende av energiimport från Ryssland och produktionskedjornas varierande energiintensitet. På det hela taget beror sannolikheten för att tailrisker ska förverkligas på en ytterligare upptrappning av geopolitiska spänningar, den ekonomiska nedgångens omfattning och varaktighet samt den fortsatt höga inflationen.

text: Europeiska systemrisknämnden (ESRB) meddelade sin oro över ökad osäkerhet och den ökade sannolikheten för att tailrisker ska materialiseras tidigare under året. Den ytterligare ökningen av riskerna för den finansiella stabiliteten motiverar nu att en allmän varning utfärdas, i linje med ESRB:s mandat. Tre allvarliga systemrisker för den finansiella stabiliteten har identifierats.

text: För det första innebär försämringen av de makroekonomiska utsikterna i kombination med skärpta finansieringsvillkor förnyad stress i balansräkningarna för de icke-finansiella företagen och hushållen, särskilt i de sektorer och de medlemsstater som påverkas mest av snabbt stigande energipriser. Denna utveckling hämmar de icke-finansiella företagens och hushållens möjligheter att betala sina lån.

text: För det andra är riskerna för den finansiella stabiliteten till följd av en kraftig nedgång i tillgångspriserna fortfarande allvarliga. Detta kan leda till stora förluster på tillgångar som värderas enligt marknadsvärderingsprincipen, vilket i sin tur kan öka volatiliteten på marknaden och orsaka likviditetsproblem. Dessutom har den ökade volatiliteten i energi- och råvarupriserna lett till stora marginalsäkerhetskrav för deltagarna på dessa marknader. Detta har skapat likviditetsproblem för vissa deltagare.

text: För det tredje inverkar försämringen av de makroekonomiska utsikterna för kvaliteten på kreditinstitutens tillgångar och deras förväntade lönsamhet. Trots att den europeiska banksektorn som helhet är väl kapitaliserad, skulle en markant försämring av de makroekonomiska utsikterna implicera en förnyad ökning av kreditrisken vid en tidpunkt då vissa kreditinstitut fortfarande är i färd med att ta itu med covid-19-pandemins problem avseende tillgångars kvalitet. Kreditinstitutens motståndskraft påverkas också av strukturella faktorer, däribland överkapacitet, konkurrens från nya leverantörer av finansiella tjänster samt exponering mot cyber- och klimatrisker.

text: Utöver dessa tre allvarliga systematiska risker för den finansiella stabiliteten har ESRB också identifierat följande förhöjda systemrisker:

text: Sårbarheterna inom sektorn bostadsfastigheter ökade ytterligare i många medlemsstater under första halvåret 2022 till följd av stigande bostadspriser och ökande bolån, vilket tyder på en ytterligare ackumulering av cykliska risker. Stigande bolåneräntor och försämrad skuldbetalningsförmåga till följd av en nedgång i hushållens reala inkomster kan förväntas pressa ned bostadspriserna och medföra att cykliska risker materialiseras.

text: Försämringen av de makroekonomiska utsikterna förvärrar också utmaningarna för sektorn för kommersiella fastigheter (CRE) och bottnar i stigande finansieringskostnader och byggpriser, flaskhalsar i tillgången på byggmaterial samt strukturella trender såsom lägre efterfrågan på kontorsyta. Med tanke på att vinstmarginalerna i unionens sektor för kommersiella fastigheter redan är låga skulle denna utveckling kunna göra vissa befintliga eller planerade projekt för kommersiella fastigheter olönsamma, öka risken för fallissemang och förvärra oron avseende nödlidande lån, som redan är höga och fortsätter att öka, med anknytning till sektorn.

text: Kriget i Ukraina har ökat sannolikheten för storskaliga cyberincidenter som kan störa kritisk ekonomisk och finansiell infrastruktur och försämra tillhandahållandet av viktiga ekonomiska och finansiella tjänster.

text: Avmattningen i den ekonomiska tillväxten och åtstramningen av de finansiella villkoren hämmar utvecklingen av statsskulderna på medellång sikt. Hög offentlig skuldsättning är fortfarande en av de största makroekonomiska sårbarheterna i flera medlemsstater.

text: De ökade systemriskerna för den finansiella stabiliteten kräver beslutsamma politiska åtgärder. Att bevara eller öka motståndskraften hos unionens finanssektor är fortfarande avgörande för att säkerställa dess förmåga att stödja realekonomin om och när risker för den finansiella stabiliteten uppstår.

text: Unionens tillsynsmyndigheter och de nationella tillsynsmyndigheterna inom och utanför banksektorn bidrar till motståndskraften hos unionens finanssektor genom att övervaka och åtgärda sårbarheter i det finansiella systemet och i de institut som omfattas av deras ansvarsområde, i nära samarbete med varandra. De berörda myndigheterna bör använda hela skalan av mikro- och makrotillsynsverktyg för att begränsa dessa risker och mildra deras effekter, om de skulle förverkligas. Om makrotillsynsverktyg inte finns tillgängliga kan myndigheterna behöva utnyttja sina tillsynsbefogenheter för att minska riskerna för den finansiella stabiliteten och säkerställa att marknadernas funktion inte försämras. En nära samordning mellan relevanta myndigheter skulle öka de politiska åtgärdernas effektivitet och ändamålsenlighet, särskilt när det gäller att hantera sektorsövergripande och gränsöverskridande risker, samtidigt som man undviker procykliska effekter, marknadsfragmentering och negativa externa effekter för andra medlemsstater.

text: Kreditinstitut kan fungera som en första försvarslinje genom att se till att deras metoder för avsättningar relaterade till potentiella förluster samt deras kapitalplanering tar vederbörlig hänsyn till förväntade och oväntade förluster som kan orsakas av försämringen av riskmiljön. Detta inbegriper att proaktivt och regelbundet justera sina egna kapitalprognoser enligt ett utgångsscenario samt ogynnsamma scenarier. De senare bör återspegla tillräckligt försiktiga och uppdaterade makroekonomiska scenarier, med antagande om allvarliga men rimliga påfrestningar under längre perioder. Kreditinstituten bör också säkerställa god synlighet för sina likviditetsrisker på kort sikt och ha konkreta beredskapsplaner för att hantera dessa risker. Detta är också avgörande för att hantera finansiella stabilitsrisker och för att upprätthålla marknadens förtroende för kreditinstituten.

text: Genom att komplettera kreditinstitutens försiktiga riskhanteringsmetoder med mikro- och makrotillsynsbuffertar som är förenliga med den rådande risknivån bidrar också till att säkerställa kreditinstitutens motståndskraft. Vissa nationella myndigheter har redan skärpt makrotillsynsreglerna, medan andra för närvarande undersöker om nya makrotillsynsregler skulle kunna genomföras för att ta itu med sårbarheter. Att bevara eller ytterligare bygga upp makrotillsynsbuffertar skulle stödja kreditinstitutens motståndskraft och göra det möjligt för myndigheterna att frigöra dessa buffertar, om och när risker uppstår och påverkar kreditinstitutens balansräkningar negativt. Detta skulle i sin tur stärka kreditinstitutens förmåga att absorbera förluster, samtidigt som man fortsätter att tillhandahålla viktiga tjänster till den reala ekonomin. Makrotillsynsbeslut bör fattas utifrån av varje medlemsstats specifika makroekonomiska utsikter och banksektorns förutsättningar, för att begränsa risken för procykliska effekter.

text: Man bör också ta itu med risker för den finansiella stabiliteten utanför banksektorn. Detta kräver att man tar itu med sårbarheter och ökar motståndskraften hos andra finansiella institut än banker och marknadsbaserad finansiering. Det är mycket viktigt att ta itu med likviditets- och finansieringsproblem för icke-finansiella företag som är aktiva på marknaderna för energiderivat. Tillsynskraven för central clearing bör dock inte luckras upp. Dessutom bör uppmärksamhet ägnas åt strukturella likviditetsobalanser i vissa typer av investeringsfonder. Fondförvaltare bör också uppmuntras att vid behov använda verktyg för likviditetshantering. När det gäller försäkringar ökar dessutom hushållens ansträngda balansräkningar risken för att försäkringsavtal löper ut, vilket kan öka skyddsgapet men också nödvändiggöra en likviditetsövervakning.

text: Genom att säkerställa att deras riskhanteringsmetoder på ett adekvat sätt speglar försämringen av riskmiljön och genom att beakta tillsynsmyndigheternas vägledning och förväntningar, kan andra finansiella institut än banker själva ytterligare stärka sin motståndskraft och bidra till att förhindra att scenarier med tailrisker uppstår. När det till exempel gäller investeringsfonder innebär detta noggrann övervakning och hantering av eventuella alltför stora likviditetsobalanser eller hävstångseffekter, för centrala motparter, clearingmedlemmar och deras kunder innebär detta övervakning av derivatexponeringar samt hantering av koncentrationsrisker och procykliska effekter i marginalsäkerhetspraxis längs kedjan av centrala motparter, clearingmedlemmar och deras kunder, och för försäkringsföretag innebär detta att man beaktar marknads- och likviditetsrisker, som kan uppstå i ett scenario med ökad marknadsvolatilitet och stor osäkerhet.

text: ESRB har vid upprepade tillfällen konstaterat att bristen på verktyg hämmar myndigheternas förmåga att hantera risker för den finansiella stabiliteten utanför banksektorn. ESRB har begärt att myndigheter ska förses med sådana verktyg, till exempel i samband med översynen av tillsynsreglerna för investeringsfonder och försäkringsgivare. Den nuvarande förhöjda riskmiljön gör detta än mer angeläget.

text: HÄRIGENOM KONSTATERAS FÖLJANDE.

type: vagledning

utgivare: esrb


text: EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.

text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: av den 31 oktober 2016 om förbättrad statistik över fastighetssektorn (EUT C 31, 31.1.2017, s. 1). Rekommendation

text: har ändrats genom Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: av den 21 mars 2019 om ändring av rekommendation

text: om förbättrad statistik över fastighetssektorn (EUT C 271, 13.8.2019, s. 1).

text: Se ESRB:s rapport Report on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU, december 2015, se Report on vulnerabilities in the EU commercial real estate sector, ESRB, november 2018. Båda rapporterna finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu

text: Se Methodologies for the assessment of real estate vulnerabilities and macroprudential policies: commercial real estate, ESRB, december 2019, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu

text: Se Vulnerabilities in the EEA residential real estate sector, ESRB, november 2022, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu

text: Europeiska systemrisknämndens varning

text: av den 22 september 2022 om sårbarheter i unionens finansiella system (EUT C 423, 7.11.2022, s. 1).

text: I rapporten konstateras att kreditinstituten i många fall inte utför tillräckliga känslighetsanalyser av sina exponeringar mot sektorn kommersiella fastigheter, särskilt när det gäller att mäta den potentiella effekten av stigande räntor och andra inflationsdrivna kostnader. Detta innebär att vissa låntagares förmåga att återbetala sina skulder kan vara lägre än vad kreditinstituten ursprungligen antagit. Se ECB Supervision Newsletter, Commercial real estate: connecting the dots, 17 augusti 2022, finns på webbplatsen för ECB:s banktillsyn på www.bankingsupervision.europa.eu

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: Rekommendation

text: ; Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 31 oktober 2016 om förbättrad statistik över fastighetssektorn (EUT C 31, 31.1.2017, s. 1.).

text: I detta sammanhang uppmanade Europeiska unionens råd Europeiska statistiksystemet och Europeiska centralbankssystemet att förbättra indikatorer över kommersiella fastigheter; se rådets pressrelease den 8 november 2022, Council adopted conclusions on statistics, finns på rådets webbplats www.consilium.europa.eu

text: Rådets direktiv

text: av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1);

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011

text: om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiven

text: och

text: och förordningarna

text: (EG) nr 1060/2009

text: och

text: (EU) nr 1095/2010

text: (EUT L 174, 1.7.2011, s. 1); förordning (EU) No 575/2013;

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: av den 6 maj 2020 om likviditetsrisker i investeringsfonder (EUT C 200, 15.6.2020, s. 1).

text: av den 7 december 2017 om likviditetsrisker och finansiella hävstångseffekter i investeringsfonder (EUT C 151, 30.4.2018, s. 1).

text: Se ESRB:s Methodologies for the assessment of real estate vulnerabilities and macroprudential policies: commercial real estate, ESRB, december 2019, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu

text: Rådets förordning

text: (EU) nr 1024/2013

text: av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/79/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 48).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers-och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/77/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009

text: om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (EUT L 302, 17.11.2009, s. 32).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2341 av den 14 december 2016

text: om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (EUT L 354, 23.12.2016, s. 37).

text: av den 22 december 2011 om de nationella myndigheternas mandat för makrotillsyn (EUT C 41, 14.2.2012, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012

text: om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2402 av den 12 december 2017

text: om ett allmänt ramverk för värdepapperisering och om inrättande av ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering samt om ändring av direktiven

text: och

text: och förordningarna

text: (EG) nr 1060/2009

text: och

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 347, 28.12.2017, s. 35).

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 1 december 2022 om sårbarheter inom sektorn kommersiella fastigheter i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (ESRB/2022/9) 2023/C 39/01

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt bilaga IX,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artikel

text: 3.2 b

text: och

text: 3.2 d

text: samt artiklarna

text: och

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt artiklarna

text: , och,

text: Sektorn kommersiella fastigheter (CRE) är viktig för den finansiella stabiliteten i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). I vissa EES-länder utgör exponeringar mot sektorn kommersiella fastigheter (nedan kallade CRE-exponeringar) en betydande andel av bruttonationalprodukten samt även av kreditinstitutens och andra finansiella instituts balansräkningar. Sektorn kommersiella fastigheter har starka kopplingar till både realekonomin och det finansiella systemet. Dessutom är sektorn viktig för många finansmarknadsaktörer, t.ex. investeringsfonder, försäkringsbolag, pensionsfonder och kreditinstitut. En negativ utveckling inom sektorn kommersiella fastigheter kan ha en systemeffekt på både realekonomin och det finansiella systemet.

text: Sårbarheter i samband med CRE-exponeringar kan variera mellan olika undersektorer och segment till sektorn kommersiella fastigheter. Europeiska systemrisknämnden (ESRB) delar i sin bedömning av sårbarheter relaterade till kommersiella fastigheter i EES-länderna i huvudsak upp för sektorn kommersiella fastigheter i undersektorerna industri, kontor, detaljhandel och bostäder samt segmenten högkvalitativa och icke-högkvalitativa. Sårbarheternas karaktär varierar dessutom mellan EES-länderna, bl.a. på grund hur viktiga de olika undersektorerna och segmenten till sektorn kommersiella fastigheter är i dessa länder. Denna ESRB-rekommendation riktar sig till relevanta myndigheter på EU-nivå och nationell nivå i alla EES-länder eftersom de är bäst lämpade att analysera betydelsen av respektive undersektorer och segment till sektorn kommersiella fastigheter, och de därmed sammanhängande riskerna för den finansiella stabiliteten, inbegripet risken för spridningseffekter från andra länder.

text: ESRB har fortlöpande bevakat sektorn kommersiella fastigheter och utfärdade 2016 en rekommendation om förbättrad statistik över fastighetssektorn. Dessutom offentliggjorde ESRB 2015 och 2018 rapporter om sårbarheter inom EU:s sektor för kommersiella fastigheter, och har också gett konkret vägledning för en konsekvent bedömning av systemrisker som kan härröra från både utvecklingen på marknaderna för kommersiella fastigheter och från relaterade makrotillsynsåtgärder. I sin nyligen framlagda rapport om sårbarheter inom sektorn kommersiella fastigheter i EES identifierade ESRB sårbarheter inom sektorn samt även åtgärder för att komma till rätta med dessa. I september 2022 utfärdade ESRB dessutom Europeiska systemrisknämndens varning

text: om sårbarheter i unionens finansiella system. Utan att förminska den avgörande betydelsen som andra källor till systemrisk har som lyfts fram i varning

text: , agerar ESRB i enlighet med sitt mandat genom att utfärda en rekommendation som identifierar systemrisker med anknytning till sektorn kommersiella fastigheter och lämnar förslag på korrigerande åtgärder som ska vidtas som svar på dessa systemrisker.

text: Sektorn kommersiella fastigheter är för närvarande sårbar för cykliska risker i samband med ökad inflation och de kraftigt försämrade tillväxtutsikterna till följd av Rysslands invasionen av Ukraina och andra geopolitiska spänningar. I allmänhet har cyklerna inom sektorn kommersiella fastigheter större svängningsvidd än konjunkturcyklerna totalt sett. Sjunkande fastighetsvärden och hyresinkomster kan ge investerare incitament att sälja kommersiella fastigheter, vilket ytterligare pressar ned priserna på kommersiella fastigheter vilket kan få negativa effekter för den finansiella stabiliteten. Försämrade finansieringsvillkor kan dessutom minska inkomsterna för företagen inom sektorn kommersiella fastigheter och värdet på deras fastigheter. Detta innebär att deras möjligheter att refinansiera eller ta nya lån kan vara kraftigt begränsade. Detta kan i sin tur tvinga vissa investerare att sälja fastigheter för att hantera sina skulder och likviditetsbehov, även under stressade marknadsförhållanden, vilket kan öka prispressen ytterligare.

text: Sårbarheter i samband med strukturella förändringar för sektorn kommersiella fastigheter omfattar effekterna av klimatrelaterad ekonomisk politik samt förskjutningen mot mer e-handel. Covid-19-pandemin har också ökat efterfrågan på flexibilitet i hyrda kontorsutrymmen i takt med att hemmakontor och hybridarbetsmodeller har ökat. Dessa strukturella förändringar ökar efterfrågan på energieffektiva fastigheter och logistikanläggningar, t.ex. stora lager, samtidigt som de leder till minskad efterfrågan på detaljhandelsutrymmen, kontor, och rent allmänt icke-högkvalitativa kommersiella fastigheter.

text: Kreditinstituten är särskilt exponerade mot sektorn kommersiella fastigheter via kreditrisken på lån till sektorn. Tillgängliga uppgifter tyder på att bankernas utlåning till sektorn kommersiella fastigheter i flera EES-länder sker med hög belåningsgrad. Om värdet på säkerheten för lånet minskar, ökar belåningsgraden. Detta skulle öka kreditinstitutens kvoter avseende förluster vid fallissemang, vilket skulle kunna leda till högre avsättningar och kapitalkrav, och skulle därför kunna begränsa kreditinstitutens möjlighet att tillhandahålla kredit. Även i de fall där belåningsgraden är låg kan aggregerad information dölja andra riskfyllda aspekter, t.ex. förekomsten av avtal med krav på förtida återbetalning, avtal där hyra endast betalas från låntagarens inkomster, ej säkrade rörliga räntor eller väldigt långa löptider, som i vissa fall kan vara betydande.

text: När det gäller banksektorn har Europeiska centralbanken (ECB) i en interimsrapport om exponeringar mot sektorn kommersiella fastigheter påpekat att den för den inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen är oroad över delvis låga krav på utlåning, värdering av säkerheter och uppföljningsprocesser.

text: En av sårbarheterna för sektorn icke-banker är likviditetsobalanser i öppna fastighetsfonder. Likviditetsobalans uppstår när sådana fonder erbjuder sina investerare inlösenperioder som är kortare än den period som krävs för att till aktuellt marknadspris sälja de fastigheter som fonden har investerat i. Rent allmänt finns det en risk att fastighetsfonder måste korrigera sina tillgångspriser om man sällan värderar sina tillgångar och det finns incitament för att övervärdera fastigheter, särskilt på marknader där priserna redan sjunker. Detta kan i sin tur leda till tröskeleffekter vad gäller inlösen av tillgångar.

text: De risker som pensionsfonder och försäkringsbolag är utsatta för i förhållande till sektorn kommersiella fastigheter varierar avsevärt mellan olika jurisdiktioner, vilket återspeglar både olika affärsmodeller, affärsmetoder och marknadsstrukturer. För att hantera riskerna inom sektorn kommersiella fastigheter måste man först förstå vilka risker som utgår från sektorn kommersiella fastigheter för pensionsfonder och försäkringsbolag, och de möjliga likviditetsobalanserna mellan deras finansiering och deras investeringar i sektorn, även om dessa sker via en investeringsfond.

text: Om riskerna i sektorn kommersiella fastigheter blir verklighet skulle detta också få negativa konsekvenser för kreditvärderingen av värdepapperiseringar som samlar lån till kommersiella fastigheter och innehas av kreditinstitut eller andra marknadsaktörer. Sårbarheter till följd av värdepapperiseringar av kommersiella fastigheter avser den underliggande kreditkvaliteten på värdepapperiserade lån samt koncentrationen av investerare och låntagare samt deras inbördes kopplingar.

text: Spridningseffekter mellan finansmarknader och länder kan öka sårbarheten och därmed öka risken för spridning mellan sektorer eller länder. I detta avseende anses informationsutbyte vara nödvändigt för att förbättra bevakningen och analysen av potentiella källor till systemrisk. ESRB kan stödja det informationsutbyte som anses nödvändigt för att bevaka sårbarheter relaterade till kommersiella fastigheter.

text: Europeiska unionens tillsynsmyndigheter och EES-ländernas nationella tillsynsmyndigheter inom och utanför banksektorn kan bidra till motståndskraften hos EES:s finanssektor genom att bevaka, identifiera och åtgärda sårbarheter som utgår från sektorn kommersiella fastigheter hos de institut som omfattas av deras ansvarsområde, i nära samarbete med varandra. Övervakning av sårbarheter som härrör från sektorn kommersiella fastigheter är avgörande för att identifiera potentiella risker för den finansiella stabiliteten och för att bedöma möjliga åtgärder för att hantera sådana risker. En sådan övervakning skulle också kunna bygga på och vidareutveckla de bedömningar som avses i artikel

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013. De nationella tillsynsmyndigheterna måste dels noga bevaka materialiserande CRE-relaterade risker och dels även sådana sårbarheter som fortsätter att byggas upp i EES-länderna inom sektorn kommersiella fastigheter. Vid övervakningen av sårbarheter bör myndigheterna skilja mellan olika undersektorer och segment av sektorn kommersiella fastigheter.

text: Rekommendation

text: om förbättrad statistik över fastighetssektorn visar att det finns allvarliga dataluckor och att det saknas gemensamma definitioner vilket påverkar marknaden för kommersiella fastigheter i hela EES. Uppgifternas tillgänglighet och kvalitet har förbättrats avsevärt sedan rekommendation

text: utfärdades. Även om de sista delarna av rekommendation

text: ska ha genomförts först den 31 december 2025 bör rekommendationen fungera som vägledning för relevanta myndigheter i deras övervakning av CRE-relaterade risker. Den bör inte hindra berörda myndigheter från att genomföra ytterligare övervakningsinsatser avseende marknaden för kommersiella fastigheter med hjälp av alla tillgängliga uppgifter.

text: När de relevanta myndigheterna fastställer övervakningsfrekvensen bör de beakta proportionalitetsprincipen, de potentiella riskerna för den finansiella stabiliteten som utgår från marknaden för kommersiella fastigheter samt storleken på finansinstitutens exponeringar mot olika undersektorer och segment till sektorn kommersiella fastigheter.

text: Politiska åtgärder som vidtas av relevanta myndigheter, bl.a. för att genomföra denna rekommendation, bör beakta resultaten av den framåtblickande övervakningen som utförs för att förhindra att systemrisker som utgår från olika undersektorer och segment till sektorn kommersiella fastigheter materialiseras. När de relevanta myndigheterna kalibrerar och beslutar om infasning bör de ta hänsyn till var respektive EES-land befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln. Dessutom bör lämpliga politiska åtgärder om möjligt skilja mellan olika undersektorer och segment till sektorn kommersiella fastigheter.

text: Lämpliga politiska åtgärder för att hantera risker i sektorn för kommersiella fastigheter måste beakta olika synpunkter, bl.a. den övergripande ekonomiska utvecklingen och att utvecklingen kan skilja sig åt mellan olika undersektorer och segment till sektorn kommersiella fastigheter. Kreditkvaliteten på CRE-portföljer måste övervakas och tillräckliga avsättningar krävs för sådana lånekategorier som kan påverkas negativt av förändringar på marknaden för kommersiella fastigheter eller av en ogynnsam ekonomisk och finansiell utveckling. Om sårbarheterna fortsätter att öka är det viktigt att ytterligare säkerställa sund utlånings- och investeringspraxis inom sektorn för kommersiella fastigheter, kompletterad med potentiella makrotillsynsåtgärder. Kapitalbaserade åtgärder och andra makrotillsynsåtgärder är redan tillgängliga i EES-länderna, antingen enligt nationell lagstiftning eller unionslagstiftning, och erbjuder vissa makrotillsynsåtgärder för att hantera CRE-relaterade risker i bank-, investerings-, pensions- och försäkringssektorn. Ömsesidiga åtgärder som vidtas av nationella myndigheter i olika EES-länder bör övervägas för alla makrotillsynsåtgärder för att säkerställa de nationella makrotillsynsåtgärdernas effektivitet och förhindra att systemrisker flyttas från en jurisdiktion till en annan.

text: För att återspegla den heterogena karaktären hos marknaderna för kommersiella fastigheter skulle riskviktsåtgärder och sektoriella systemriskbuffertar kunna övervägas för att öka banksystemets motståndskraft när systemrisker föreligger.

text: När det gäller politiska åtgärder avseende sektorn investeringsfonder skulle hävstångsgränser för makrotillsyn och en minskning av likviditetsobalanser inom sektorn (i enlighet med rekommendationen i Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: om likviditetsrisker i investeringsfonder) kunna övervägas för att åtgärda de identifierade sårbarheterna, samtidigt som de återspeglar landsspecifika särdrag. Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: om likviditetsrisker och finansiella hävstångseffekter i investeringsfonder är utformad för att underlätta genomförandet av

text: artikel 25 i direktiv 2011/61/EU

text: , som tillhandahåller ett makrotillsynsverktyg för att begränsa hävstångseffekten i alternativa investeringsfonder.

text: Även om låntagarbaserade åtgärder finns tillgängliga i de flesta EES-länder för att minska systemrisker i samband med bostadsfastigheter, är det bara ett fåtal EES-länder som infört låntagarbaserade åtgärder för att hantera systemrisker som utgår från marknaden för kommersiella fastigheter. Begrepp och utformning av låntagarbaserade åtgärder för CRE-relaterade risker diskuteras fortfarande i olika forum, och någon samsyn på utformningen av sådana låntagarbaserade åtgärder har ännu inte nåtts. I detta sammanhang bör genomförbarheten av låntagarbaserade åtgärder för sektorn kommersiella fastigheter på EU-nivå granskas ytterligare. Om sådana låntagarbaserade åtgärder finns tillgängliga på nationell nivå bör relevanta myndigheter på nationell nivå, i en situation med kraftigt ökande fastighetspriser, ökande kreditdynamik samt en urholkning av kreditkraven, överväga om sådana instrument kan vara lämpliga. Om det anses nödvändigt och genomförbart bör de nationella relevanta myndigheterna också komplettera låntagarbaserade åtgärder med andra åtgärder för att säkerställa finansinstitutens motståndskraft och för ta itu med CRE-relaterade sårbarheter.

text: För att säkerställa en enhetlig behandling av vissa risker i hela det finansiella systemet anser ESRB efter en omfattande analys och diskussion att det är önskvärt att införa verksamhetsbaserade verktyg. Makrotillsynsverktyg skulle då kunna omfatta både kreditinstitut och andra finansinstitut om de är utformade för att vara verksamhetsbaserade verktyg. Dessa skulle komplettera den befintliga enhetsbaserade regleringen.

text: Alla makrotillsynsåtgärder bör syfta till att undvika procykliska effekter på realekonomin och andra segment av finanssektorn.

text: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

text: BILAGA

type: rubrik

text: Rekommendation A – Förbättring av övervakningen av systemrisker som utgår från marknaden kommersiella fastigheter

text: Nedanstående kriterier ska uppfyllas för rekommendation A.

text: Övervakningen av risker bör ske baserat på bästa möjliga lösningar. När så är möjligt och nödvändigt ur ett riskperspektiv bör de relevanta myndigheter bedöma sårbarheterna separat för de olika delsektorerna eller segmenten (särskilt kontor, industri och logistik, detaljhandel och bostäder) och segment (högkvalitativa och icke-högkvalitativa). Relevanta myndigheter får undanta en eller flera delsektorer eller segment om det inte finns några belägg för att finansinstitut tar betydande risker när de investerar i dessa sektorer eller segment.

text: För övervakning av systemrisker bör de relevanta myndigheterna använda indikatorer som definieras i rekommendation

text: som vägledning eller tillämpa definitioner och mått som fastställts av de relevanta myndigheterna, inbegripet information från marknadsinformation, om dessa definitioner, mått och denna information anses vara bättre för att övervaka de systemrisker som utgår från kommersiella fastigheter (CRE), med beaktande av särdragen i de nationella kraven. Marknadsinformation och andra källor till mjuk information kan användas som alternativ till indikatorer och hårddata i fall där sådana inte finns tillgängliga. Riskindikatorerna och metoden för riskbedömning, som föreslås i Europeiska systemrisknämndens (ESRB) rapport om bedömningen av sårbarheter i CRE-sektorn, kan tjäna som vägledning för de berörda myndigheterna.

text: När det gäller säkerheter samt sträckning av inkomster och aktiviteter bör de relevanta myndigheterna bedöma utvecklingen av CRE-priser och inkomstflödena från fastigheterna mot bakgrund av konjunkturutvecklingen samt strukturutvecklingen och förändringar.

text: När det gäller sträckning av finansiering och aktiviteter bör de relevanta myndigheterna bedöma likviditeten och motståndskraften hos finansinstitut med CRE-exponeringar mot bakgrund av att risker för kommersiella fastigheter kan materialiseras (även med beaktande av resultaten av övervakningen avseende säkerheter och sträckning av inkomster och aktiviteter). När det gäller kreditgivare till kommersiella fastigheter bör de relevanta myndigheterna bedöma de befintliga CRE-låneportföljerna samt granska utlåningsstandarderna för nyligen tillhandahållna CRE-lån. När det gäller investeringar i kommersiella fastigheter bör de berörda myndigheterna analysera investerarbasen, investeringens hävstångseffekt och marknadens djup i den mån sådana uppgifter finns tillgängliga.

text: När det gäller spridning bör de relevanta myndigheterna bedöma hur stor betydelse CRE har för den reala ekonomin och det finansiella systemet, inbegripet vilka konsekvenser en nedgång på CRE-marknaden kan få för den reala ekonomin (med konsekvenser för det finansiella systemet), sammanlänkning mellan finansinstitut och kopplingar mellan länder.

text: För att övervaka systemrisker i sektorn investeringsfonder som utgår från CRE-marknaden bör de relevanta myndigheterna särskilt:

punkt: a

text: Identifiera investeringsfonder inom sina respektive jurisdiktioner som har särskilt stora exponeringar mot CRE-marknaderna.

punkt: b

text: Övervaka och bedöma den aktuella beredskapen för en oväntad ökning av inlösen och/eller en ökad osäkerhet avseende värderingarna.

punkt: c

text: Skapa en bild av hur dessa investeringsfonder kan reagera på potentiella framtida negativa chocker på kort sikt, inbegripet vilka verktyg för likviditetshantering som har aktiverats och hur de har använts, storleken på ansökningar om inlösen samt hur de identifierade investeringsfonderna har reagerat på sådana ansökningar.

text: I syfte att övervaka systemrisker inom försäkringssektorn som utgår från CRE-marknaden bör de relevanta myndigheterna identifiera de försäkringsbolag inom sin respektive jurisdiktion som har särskilt stora exponeringar mot CRE-marknaderna.

text: I syfte att övervaka värdepapperiseringars konsekvenser för den finansiella stabiliteten bör de relevanta myndigheterna särskilt noggrant bedöma huruvida värdepapperiseringen spelar en viktig roll för CRE-utlåningen, inbegripet kvaliteten på de värdepapperiserade lånen (som återspeglar både låntagaren och de tillgångar som utgör säkerhet för lånet) och koncentrationen av investerare och låntagare, med särskild fokus på deras inbördes kopplingar.

text: De relevanta myndigheterna bör underlätta informationsutbytet genom arrangemang inom ramen för den tillämpliga sekretesslagstiftningen.

text: De relevanta myndigheterna bör se till att alla frivilliga arrangemang, t.ex. samförståndsavtal, bl.a. fastställer en allmän princip för ömsesidigt informationsutbyte i enlighet med principerna för samarbete mellan relevanta myndigheter.

text: Rekommendation B – Säkerställa sunda CRE-finansieringsmetoder

text: Nedanstående kriterier ska uppfyllas för rekommendation B.

text: Det behövs noggrann övervakning av kreditkvaliteten på CRE-portföljer samt tillräckliga avsättningar för kategorier av lån som kan bli nödlidande i händelse av en ogynnsam ekonomisk och finansiell utveckling.

text: För att säkerställa sunda finansieringsmetoder bör tillsynsmyndigheterna beakta resultaten av den framåtblickande riskbedömningen enligt rekommendation A och, i förekommande fall, skilja mellan olika undersektorer och segment av kommersiella fastigheter:

text: När det gäller befintliga lån bör tillsynsmyndigheterna se till att kreditgivarna:

text: Gör en förnyad bedömning av de förväntade intäkterna som genereras från kommersiella fastigheter (om dessa är inkomstkällan för att betala lånet) eller de förväntade intäkterna från låntagarens affärsverksamhet; en sådan bedömning bör ta hänsyn till den förväntade utvecklingen av hyror och vakansgrader, byggkostnader samt vinster från fastighetsförsäljningar eller resultat inom affärssektorer, beroende på vad som är relevant.

text: Göra en förnyad bedömning av låntagarnas förmåga att återbetala sina lån med beaktande av resultaten från 1, samt de beräknade finansieringskostnaderna och amorteringsprofilen för lånen.

text: På nytt värdera de kommersiella fastigheterna som utgör säkerhet för befintliga lån, med beaktande av den förväntade utvecklingen av marknadspriserna.

text: När det gäller de nya lånen bör tillsynsmyndigheterna se till att kreditgivare beviljar nya lån med sunda lånevillkor.

text: Avsättningarna bör ta hänsyn till resultaten av den förnyade bedömningen av låntagarnas förmåga att återbetala sina lån och värdet på säkerheterna.

text: Rekommendation C – Ökad motståndskraft hos finansinstitut

text: Nedanstående kriterier ska uppfyllas för rekommendation C.1.

text: Om riskerna som utgår från CRE-marknaden som identifierats i respektive land i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) motiverar att man aktiverar kapitalbaserade åtgärder, bör de utsedda myndigheterna sträva efter att säkerställa kreditinstitutens motståndskraft mot uppkomsten av systemrisker som utgår från sektorn kommersiella fastigheter, som skulle kunna leda till direkta och indirekta kreditförluster som härrör från CRE-lån och CRE-investeringar eller som uppstår till följd av en ekonomisk nedgång.

text: Lämpliga politiska åtgärder bör beakta att dynamiken mellan olika CRE-delsektorer och segment kan skilja sig åt. Riskviktsmått som fastställts för CRE-exponeringar, eller ett högre sektorsbaserat systemriskbuffertvärde (SyRB) bör betraktas som riktade makrotillsynsåtgärder, särskilt i en situation med sårbarheter inom CRE-sektorn. Ett högre kontracykliskt buffertvärde (CCyB) eller ett allmänt SyRB-värde kan vara lämpligt om inte bara CRE-relaterade utan även breda cykliska eller strukturella risker materialiseras.

text: Innan man aktiverar kapitalbaserade åtgärder bör man göra en bedömning av var respektive EES-land befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bedöma huruvida sådana åtgärder är nödvändiga, lämpliga och effektiva.

text: Efter det att kapitalbaserade åtgärder har aktiverats kan det bli nödvändigt att skärpa dem ytterligare eller aktivera ytterligare makrotillsynsåtgärder för att bemöta de sårbarheter som identifierats i respektive EES-land. Detta beror på vilka kapitalbaserade åtgärder som införs, hur dessa tillämpas initialt samt hur bedömningen av sårbarheterna utfallit.

text: Nedanstående kriterier ska uppfyllas för rekommendation C.2.

text: Tillsynsmyndigheterna bör se till att inlösenvillkoren för investeringsfonder som är exponerade mot CRE-sektorn utformas med hänsyn till att CRE-tillgångar är illikvida till sin natur och, när så är lämpligt, ge ytterligare vägledning.

text: Tillsynsmyndigheterna bör ta itu med begränsningar, inbegripet sådana som rör uppgifternas tillgänglighet och kvalitet, som kan försvåra bedömningen av risker som uppstår till följd av likviditetsobalanser och hävstångseffekter i sektorn investeringsfonder när det gäller investeringar i, och utlåning till, CRE-investeringar.

text: Tillsynsmyndigheterna bör, när så är lämpligt:

text: Underlätta för förvaltare av investeringsfonder att i god tid använda lämpliga verktyg för likviditetshantering.

text: I god tid utöva sin befogenhet att skjuta upp återköp eller inlösen av ägarandelar i investeringsfonder eller använda andra lämpliga verktyg för likviditetshantering.

text: Nedanstående kriterier ska uppfyllas för rekommendation C.3.

text: Tillsynsmyndigheterna bör säkerställa försäkringsbolagens motståndskraft mot uppkomsten av systemrisker som utgår från sektorn kommersiella fastigheter, som skulle kunna leda till direkta och indirekta kreditförluster som härrör från CRE-lån och CRE-investeringar eller som uppstår till följd av en ekonomisk nedgång.

text: Lämpliga politiska åtgärder bör beakta att dynamiken mellan olika CRE-delsektorer och segment kan skilja sig åt.

text: Innan man genomför åtgärder enligt rekommendation C.3 bör man göra en bedömning av var respektive EES-land befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bedöma huruvida sådana åtgärder är nödvändiga, lämpliga och effektiva.

text: Nedanstående kriterier ska uppfyllas för rekommendation C.5.

text: Tillsynsmyndigheterna bör överväga låntagarbaserad åtgärder (BBM) för att undvika en ytterligare uppbyggnad av sårbarheter i CRE-sektorn genom tillhandahållande av nya lån.

text: Innan man aktiverar låntagarbaserade åtgärder bör man göra en bedömning av var respektive EES-land befinner sig i den ekonomiska och finansiella cykeln för att bestämma hur sådana åtgärder bör kalibreras och fasas in.

text: Efter det att låntagarbaserade åtgärder har aktiverats kan det bli nödvändigt att skärpa dem ytterligare eller aktivera ytterligare makrotillsynsåtgärder för att bemöta de sårbarheter som identifierats i respektive EES-land. Detta beror på vilka låntagarbaserade åtgärder som aktiverats, hur dessa har kalibrerats initialt samt hur bedömningen av sårbarheterna utfallit.

text: Rekommendation D – Utveckling av verksamhetsbaserade verktyg för sektorn kommersiella fastigheter i EU

text: Nedanstående kriterier ska uppfyllas för rekommendation D.

text: Vid bedömningen av det aktuella regelverket för makrotillsyn bör Europeiska kommissionen med berörda intressenter diskutera lika villkor för alla finansinstitut när det gäller CRE-finansiering, i syfte att minska det potentiella regelarbitrage som kan skapa risker för den finansiella stabiliteten.

text: Europeiska kommissionen bör beakta aktuella (eller framtida) analyser av hur lämpliga låntagarbaserade åtgärder är för CRE-lån och, förutsatt att analysen visar att låntagarbaserade åtgärder i princip är lämpliga för sådana CRE-lån, föreslå låntagarbaserade åtgärder för CRE-lån som verksamhetsbaserade verktyg.