text: COM(2021) 189 final.

text: Se Översikt över hållbar finansiering, finns på kommissionens webbplats www.ec.europa.eu.

text: Den 11 december 2019 offentliggjorde kommissionen sitt meddelande om den europeiska gröna given, se COM(2019) 640 final.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020

text: om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning

text: (EU) 2019/2088

text: (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

text: Se skäl 12. Se även Climate-related risks to financial stability i ECB:s Financial Stability Review, maj 2021, finns på ECB:s webbplatswww.ecb.europa.eu.

text: Se s. 24 och följande i Eurosystemets svar på EU-kommissionens offentliga samråd om den förnyade strategin för hållbar finansiering och översynen av direktivet om icke-finansiell rapportering, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se Christine Lagardes tal Towards a green capital markets union for Europe, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Exempelvis har omkring 60 procent av alla gröna prioriterade icke säkerställda obligationer som emitterats globalt under 2020 emitterats i EU. Miljöinvesteringar, sociala investeringar och företagsstyrningsinvesteringar är också koncentrerade till Europa, över hälften av obligationsfonderna har sin hemvist i euroområdet. År 2020 var dessutom omkring hälften av alla gröna obligationer som emitterades globalt i euro.

text: Se Christine Lagardes tal Towards a green capital markets union for Europe och Financing a green and digital recovery finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Marknaden för gröna obligationer uppvisar redan nästan dubbelt så många gränsöverskridande innehav som övriga europeiska obligationsmarknader. Detta tyder på att en ytterligare utveckling av marknaderna för gröna obligationer skulle fördjupa EU:s finansiella integration. Se kapitel 5 i ECB:s Financial Stability Review, november 2020, som finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se skäl 48 i direktivförslaget.

text: Se meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén av den 6 juli 2021 - Strategi för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi, COM(2021) 390 final.

text: Se punkt 2.4 i yttrande

text: . Alla ECB:s yttranden finns i EUR-Lex.

text: Se s. 2 i Eurosystemets svar som återges i fotnot 6.

text: Se pressmeddelandet ECB presenterar handlingsplan om att integrera klimatförändringar i sin penningpolitiska strategi, 8 juli 2021, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se Climate-related risks to financial stability i ECB:s Financial Stability Review, maj 2021, finns på ECB:s webbplatswww.ecb.europa.eu.

text: Se punkt 2.4 i yttrande

text: , punkt 2.2 i yttrande

text: , Isabel Schnabel, Never waste a crisis: COVID-19, climate change and monetary policy, konferens om Sustainable Crisis Responses in Europe, INSPIRE Research Network, 17 juli 2020, finns på ECB:s webbplatswww.ecb.europa.eu.

text: Se punkt 2.4 i yttrande

text: Climate Change and Monetary Policy: Initial Takeaways, juni 2020, finns på Network of Central Banks and Supervisors for Greening the Financial System webbplats www.ngfs.net, s. 3.

text: Se ECB/ESRB:s projektgrupp för modeller avseende klimatrisker, Climate-related risk and financial stability, juli 2021, s. 9, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se ECB:s banktillsyn, Guide on climate-related and environmental risks, maj 2020, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: Se Implementing Technical Standards (ITS) on prudential disclosures on ESG risks in accordance with Article 449a CRR, finns på EBA:s webbplats www.eba.europa.eu.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/95/EU av den 22 oktober 2014

text: om ändring av direktiv

text: vad gäller vissa stora företags och koncerners tillhandahållande av icke-finansiell information och upplysningar om mångfaldspolicy (EUT L 330, 15.11.2014, s. 1).

text: Se pressmeddelandet ECB presenterar handlingsplan om att integrera klimatförändringar i sin penningpolitiska strategi, 8 juli 2021, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu, där det bekräftas att ECB kommer att ta fram indikatorer för gröna finansiella instrument, finansinstitutens exponering mot klimatrelaterade fysiska risker genom sina portföljer samt finansinstitutens koldioxidavtryck.

text: Se skäl 48 och artikel 1.4 i direktivförslaget, som inför en ny

text: artikel 19

text: d i

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013

text: om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG

text: och om upphävande av

text: rådets direktiv 78/660/EEG

text: och

text: (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19) (nedan kallat redovisningsdirektivet).

text: Se skäl 48 i direktivförslaget.

text: Se Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 24 september 2020 om att identifiera juridiska personer (

text: Se pressmeddelandet Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios (finns ej på svenska), 4 februari 2021, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiven

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: Se artikel 1.1 andra stycket i direktivförslaget, som hänvisar till

text: artikel 2.5

text: .2–2.5.23 i kapitalkravsdirektivet.

text: Se bilagorna I och II till redovisningsdirektivet.

text: Se Feedback on the input provided by the European Parliament as part of its resolution on the ECB Annual Report 2019, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se artikel 1.3 i direktivförslaget som ersätter

text: artikel 19

text: a i redovisningsdirektivet.

text: Stora företag definieras i artikel 3.4 i redovisningsdirektivet som företag som på balansdagen överskrider gränsvärdena i åtminstone två av följande tre kriterier: a) Balansomslutning: 20000000 euro. b) Nettoomsättning: 40000000 euro. c) Genomsnittligt antal anställda under räkenskapsåret: 250. Direktivet om icke-finansiell rapportering omfattar däremot endast stora företag med fler än 500 anställda som är företag av allmänt intresse enligt definitionen i artikel 2.1 i redovisningsdirektivet (aktuellt

text: artikel 19

text: a.1 i redovisningsdirektivet).

text: Se artikel 1.4 i förslaget i direktivförslaget som inför

text: artikel 19

text: c om standarder för små och medelstora företags hållbarhetsrapportering i redovisningsdirektivet.

text: Se skäl 23 i direktivförslaget.

text: Se artikel 1.1 och 1.3 i direktivförslaget som ändrar

text: artikel 1

text: respektive ersätter

text: artikel 19

text: a i redovisningsdirektivet.

text: I enlighet med förslaget i den tekniska bilagan.

text: Se artikel 1.4 i direktivförslaget som lägger till

text: artikel 19

text: b i redovisningsdirektivet.

text: Se s. 26 i Eurosystemets svar som återges i fotnot 6.

text: Se även ECB:s banktillsyn, Guide on climate-related and environmental risks, maj 2020, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: I Greenhouse Gas Protocol görs åtskillnad mellan företagens direkta utsläpp av växthusgaser från ägda eller kontrollerade källor (område 1), indirekta utsläpp från inköpt el, ånga, uppvärmning eller kylning (område 2) och alla andra indirekta utsläpp, särskilt i företagens värdekedja, antingen i tidigare och senare led (område 3). Se Greenhouse Gas Protocol webbplats på ghgprotocol.org.

text: artikel 19

text: b.1 b ii i redovisningsdirektivet.

text: Se även artikel 1.3 i direktivförslaget där

text: artikel 19

text: a i redovisningsdirektivet ersätts och ett nytt led d införs i punkt 2 i den artikeln.

text: artikel 19

text: a.2 i redovisningsdirektivet.

text: Se artikel 1.11 i direktivförslaget som ändrar artikel 49 i redovisningsdirektivet.

text: Se skäl 35 i direktivförslaget.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019

text: om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 av den 8 juni 2016

text: om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal eller för att mäta investeringsfonders resultat, och om ändring av direktiven

text: och

text: och förordning

text: (EU) nr 596/2014

text: (EUT L 171, 29.6.2016, s. 1).

text: Se skäl 35 i direktivförslaget.

text: Se s. 29 i Eurosystemets svar som återges i fotnot 6.

text: artikel 19

text: b.1 i redovisningsdirektivet.

text: Se skäl 37 i direktivförslaget.

text: Se artikel 3 i direktivförslaget som ändrar

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006

text: om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av

text: rådets direktiv 78/660/EEG

text: och

text: samt om upphävande av

text: rådets direktiv 84/253/EEG

text: (EUT L 157, 9.6.2006, s. 87).

sprak: sv

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 7 september 2021 om ett förslag om ändring av direktiv 2013/34/EU, direktiv 2004/109/EG, direktiv 2006/43/EG och förordning (EU) nr 537/2014 vad gäller företagens hållbarhetsrapportering (CON/2021/27) 2021/C 446/02

text: Inledning och rättslig grund

text: Den 29 juni 2021 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europaparlamentet om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv

text: , direktiv

text: , direktiv

text: och förordning

text: (EU) nr 537/2014

text: vad gäller företagens hållbarhetsrapportering (nedan kallat direktivförslaget).

text: ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom direktivförslaget innehåller bestämmelser som berör ECB:s behörighetsområden, särskilt att genomföra unionens monetära politik i enlighet med artikel 127.2 och 282.1 i fördraget, tillsynen över kreditinstitut som ECB tilldelas enligt artikel 127.6 i fördraget samt medverkan till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller det finansiella systemets stabilitet som avses i artikel 127.5 i fördraget. I enlighet med

text: artikel 17.5

text: första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: 1. Allmänna kommentarer

text: 1.1 ECB välkomnar direktivförslagets mål att förbättra omfattningen, kvaliteten och tillgängligheten av hållbarhetsrelaterad information, som en del av Europeiska kommissionens agenda för hållbar finansiering och i linje med målen för den europeiska gröna given. ECB välkomnar vidare den tidsplan som anges i direktivförslaget, särskilt antagandet av den första uppsättningen standarder för hållbarhetsrapportering senast i oktober 2022.

text: 1.2 EU:s nuvarande system för offentliggörande av information om hållbarhet säkerställer inte tillräcklig, konsekvent och jämförbar information för den privata sektorn eller offentliga myndigheter. Berörda parter kan inte bedöma företagens inverkan på hållbarheten och i synnerhet på klimatförändringar. Bättre information om framåtblickande indikatorer skulle inte bara göra det möjligt för berörda parter att övervaka företagens framsteg när det gäller att anpassa sina affärsmodeller och sin verksamhet till utvecklingsbanor som är förenliga med en koldioxidsnål ekonomi, och senare en ekonomi utan koldioxidutsläpp, i enlighet med den europeiska gröna given, utan också bidra till att bedöma de risker för företagen som utgår från potentiella omvärderingar av deras tillgångar om utvecklingsbanorna inte följs. I detta sammanhang stöder och kompletterar direktivförslaget den information som företagen måste offentliggöra enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852

text: (nedan kallad taxonomiförordningen) och för EU:s ekonomi närmare målen för den europeiska gröna given.

text: 1.3 De standarder för hållbarhetsredovisning som för närvarande råder på finansmarknaderna är otillräckliga för att säkerställa att hållbarhetsrelaterade finansiella risker beskrivs korrekt och är fullt prissatta av alla marknadsaktörer. Hållbarhetsinformationens begränsade kvalitet och kvantitet begränsar den information som finns tillgänglig för investerare och finansmarknadsaktörer. Den minskar insynen, ökar informationsasymmetrin, skadar jämförbarheten och hindrar rent allmänt utvecklingen av hållbar finansiering och välgrundade investeringsbeslut. Såsom också anges i skälen till direktivförslaget kan flera investeringsbeslut som inte tar tillräcklig hänsyn till hållbarhetsrelaterade risker leda till aggregerade och förstärkta effekter som kan skapa systemrisker som hotar den finansiella stabiliteten. De bristfälliga standarderna när det gäller företagens redovisning av hållbarhet hindrar dessutom tillsynsmyndigheter, myndigheter för finansiell stabilitet och centralbanker från att på lämpligt sätt bedöma exponeringen mot hållbarhet och, i synnerhet, klimatrelaterade risker för företag samt kredit- och finansinstitut som använder informationen från företagen för att fatta finansieringsbeslut. ECB anser därför att direktivförslaget är ett nödvändigt steg för att komma till rätta med den data som saknas och som för närvarande hindrar utvecklingen av lämpliga ramar för hållbarhet, riskbedömning och ramverk för finanssektorn.

text: 1.4 ECB anser att direktivförslaget är ett viktigt steg mot fullbordandet av kapitalmarknadsunionen och särskilt utvecklingen av integrerade, stora och mogna gröna kapitalmarknader i EU som överskrider nationella gränser. En grön kapitalmarknadsunion skulle ytterligare stärka EU:s roll på de gröna kapitalmarknaderna världen över och därmed stärka eurons roll som global valuta. Genom att skapa gemensamma standarder och infrastruktur för gröna kapitalmarknader i EU skulle den därmed kunna fungera som en katalysator för EU:s kapitalmarknadsintegration på ett övergripande sätt. I synnerhet är standardiserade och robusta regler om offentliggörande (av hållbarhetsaspekter) en förutsättning för att säkerställa att investerare har korrekta och jämförbara uppgifter som underlag för sina investeringsbeslut, och är därför av avgörande betydelse för att underlätta att kapital allokeras till de mest attraktiva projekten i hela EU, i linje med målen för den inre marknaden. Den förbättrade kapitalallokeringen kan bidra till att den privata gränsöverskridande riskdelningen förbättras och EU:s ekonomiska motståndskraft ökar. I detta avseende välkomnar ECB också det faktum att direktivförslaget anser att den hållbarhetsinformation som företagen publicerar bör inkluderas i en framtida gemensam europeisk åtkomstpunkt. Genom att integrera hållbarhetsredovisningen med finansiella data skulle man skapa en enda åtkomstpunkt för all viktig information om ett företag, inklusive dess gröna aspekter, vilket skulle gynna inte bara investerare utan alla privata och offentliga aktörer som är intresserade av finansiell rapportering och hållbarhetsrapportering.

text: 1.5 ECB stöder de föreslagna kraven på att stora EU-företag och företag som är noterade på reglerade marknader inom EU, inklusive kreditinstitut, ska offentliggöra en rad hållbarhetsmål och vilka framstegen som görs för att uppnå dessa. Den anseenderisk som företag som inte uppfyller sina åtaganden att anpassa sig till Parisavtalet utsätts för kommer att bidra till att främja marknadsdisciplin och utgöra ett viktigt bidrag till kreditinstitutens riskhanterings- och anpassningsstrategier.

text: 1.6 För att förbättra transparensen och främja en god tillsyn, särskilt av klimat- och miljörelaterade risker anser ECB också att finansinstituten, såsom föreslås i kommissionens nya strategi för hållbar finansiering, bör offentliggöra sina planer för en hållbar omställning och utfasning av fossila bränslen, inbegripet mellanliggande och långsiktiga mål samt information om hur de planerar att minska sin miljöpåverkan. Detta kan vara ett kraftfullt verktyg för att styra det finansiella systemet mot tydliga delmål för att uppnå överensstämmelse med målet att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5°C i linje med Parisavtalet. De behöriga myndigheterna bör erhålla verktyg för att övervaka och reagera på de risker som uppstår till följd av att kreditinstitutens portföljer inte överensstämmer med övergångsmålen.

text: 2. Det föreslagna direktivets betydelse för ECB:s och Eurosystemets mål och uppgifter

text: 2.1 Hållbarhetsrelaterade frågor, särskilt klimatförändringar, kan påverka det sätt på vilket centralbankerna fullgör sina mandat, i enlighet med vad som beskrivs nedan. Som en del av sina tillsynsuppgifter och sitt bidrag till den finansiella stabiliteten stöder ECB unionens politiska insatser för att förbättra identifieringen och hanteringen av finansiella risker i samband med hållbarhet, i syfte att minska riskerna hos kreditinstituten och främja det finansiella systemets stabilitet. I detta sammanhang kommer tillräckligt omfattande och detaljerad information om miljörisker också att underlätta marknadernas prissättning av de relaterade riskerna i linje med principen om en öppen marknadsekonomi. Sådan informationspraxis skulle också förbättra Eurosystemets möjlighet att övervaka och bedöma klimatförändringarnas inverkan på den penningpolitiska transmissionen.

text: 2.2 Betydelsen för penningpolitiken

text: 2.2.1 Klimatförändringar och omställningen mot en mer hållbar ekonomi påverkar utsikterna för prisstabilitet, som är ECB:s huvudmål, genom att påverka makroekonomiska indikatorer såsom inflation, produktion, sysselsättning, räntor, investeringar och produktivitet, finansiell stabilitet samt på den penningpolitiska transmissionen. Fysiska risker och övergångsrisker som utgår från klimatförändringar kan bl.a. påverka företagens värderingar och kreditvärdighet med dominoeffekter för kreditinstitut och det finansiella systemet. Även om metoder för att bedöma omfattningen av klimatrelaterade risker för bankerna och den finansiella stabiliteten fortfarande håller på att utformas, tyder tillgängliga skattningar på att effekterna av dessa risker sannolikt kommer att vara betydande. Detta skulle i sin tur kunna påverka den penningpolitiska transmissionen, t.ex. genom strandade tillgångar och plötsliga omvärderingar av klimatrelaterade finansiella risker. När det gäller banksektorn kan säkerheternas värde minska och kreditförluster kan uppstå, vilket skulle kunna försämra kreditinstitutens och andra finansiella mellanhänders kapital- och likviditetsställning och på så sätt försvaga deras förmåga finansiera den reala ekonomin. Nätverket av centralbanker och tillsynsmyndigheter för miljöanpassning av det finansiella systemet (NGFS) rekommenderar därför att centralbanker bör granska de eventuella effekter som klimatförändringar kan få för ekonomin. NGFS hävdar att dessa effekter kan vara relevanta för penningpolitiken även om de endast skulle bli verklighet bortom penningpolitikens normala medellånga tidsperspektiv.

text: 2.2.2 Dessutom måste Eurosystemet, när det strävar efter prisstabilitet, säkerställa ett adekvat riskskydd i sin balansräkning genom sitt ramverk för riskkontroll. Eurosystemet måste därför identifiera, övervaka och minska de risker som är förknippade med motparterna, de säkerheter som det godtar i sina refinansieringstransaktioner och sina innehav av tillgångar som härrör från direkta köp och försäljningar, även i de portföljer som inte innehas i penningpolitiskt syfte.

text: 2.2.3 I detta avseende skulle bättre metoder för företagens offentliggörande av hållbarhetsrelaterade frågor avsevärt förbättra Eurosystemets möjligheter att övervaka och bedöma klimatförändringarnas inverkan på den penningpolitiska transmissionen, ta itu med de klimatrelaterade finansiella riskerna som redan finns i dess balansräkning och säkerställa ett adekvat riskskydd i Eurosystemets balansräkning.

text: 2.2.4 Såsom tillkännagavs i handlingsplanen om att integrera klimatförändringar i sin penningpolitiska strategi, kommer Eurosystemet att införa rapporteringskrav för tillgångar i den privata sektorn som ett nytt godtagbarhetskrav eller som bas för en differentierad behandling för säkerheter och tillgångsköp. Sådana krav kommer att ta hänsyn till EU:s politik och initiativ, inklusive det föreslagna direktivet, och kommer därmed att främja en konsekvent praxis för att offentliggöra information på marknaden.

text: 2.3 Betydelse för den finansiella stabiliteten

text: 2.3.1 Direktivförslagets mål att säkerställa tillförlitlig, konsekvent och jämförbar information om olika företags exponeringar mot risker som utgår från klimatförändringar är en förutsättning för en korrekt bedömning av de finansiella riskerna som utgår från klimatförändringar. Bättre hållbarhetsrelaterad information som bygger på enhetliga rapporteringsstandarder och som lämnas i maskinläsbar form skulle avsevärt förbättra ECB:s förmåga att övervaka och hantera klimatförändringarnas inverkan på den finansiella stabiliteten.

text: 2.4 Betydelse för tillsynen över kreditinstitut

text: 2.4.1 Betydande institut som står under direkt tillsyn av ECB förväntas offentliggöra upplysningar om klimatrelaterade risker som är väsentliga. De förväntas särskilt redovisa växthusgasutsläppen för hela gruppen, inklusive utsläpp i efterföljande led, samt centrala resultatindikatorer och centrala riskindikatorer som de använder för att fastställa strategier och hantera risker. Dessutom har ECB åtagit sig att ta fram nya indikatorer som hjälper till att bedöma kreditinstitutens koldioxidavtryck.

text: 2.4.2 I enlighet med kraven i

text: artikel 449

text: a i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013

text: (nedan kallad kapitalkravsförordningen) offentliggjorde Europeiska bankmyndigheten (EBA) i mars 2021 förslag till tekniska genomförandestandarder som föreslår jämförbar kvantitativ information om den klimatrelaterade omställningen och fysiska risker för vissa kreditinstitut, inbegripet information om exponeringar mot koldioxidrelaterade tillgångar och tillgångar som är föremål för kroniska och akuta klimatförändrande händelser.

text: 2.4.3 Därför är tillförlitliga och jämförbara klimat- och miljörelaterade uppgifter från företagen avgörande för att finansinstitut, inklusive kreditinstitut, ska kunna beräkna och därefter offentliggöra klimat- och miljömått, inbegripet information som är relevant för tillsynsramverket. Förslaget om att utvidga det nuvarande tillämpningsområdet för

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/95/EU

text: (nedan kallat direktivet om icke-finansiell rapportering eller NFRD) till att omfatta alla stora företag kommer att stödja institutens ansträngningar att samla in relevanta uppgifter. De mer detaljerade kraven i direktivförslaget och den föreslagna digitaliseringen av de begärda uppgifterna kommer att underlätta insamlingen av dem på ett konsekvent sätt.

text: 2.5 Betydelse för insamlingen av statistiska uppgifter

text: 2.5.1 Av

text: artikel 5 i stadgan

text: för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken framgår att ECB, med de nationella centralbankernas hjälp, får samla in de statistiska uppgifter som behövs för att utföra Europeiska centralbankssystemets (ECBS) uppgifter och att bidra till harmoniseringen av regler och praxis för insamling, sammanställning och distribution av statistik inom dess behörighetsområde. För att kunna utföra sina uppgifter och sin verksamhet förlitar sig ECB så långt som möjligt på befintliga uppgifter för att begränsa rapporteringsbördan för uppgiftslämnarna. Som redan nämnts är tillgången till hållbarhetsrelaterad information av hög kvalitet på en detaljerad och aggregerad nivå en förutsättning för välgrundade beslut i samband med genomförandet av penningpolitiken, tillsynen över kreditinstitut samt för att de behöriga myndigheterna smidigt ska kunna genomföra sin politik när det gäller det finansiella systemets stabilitet. I detta sammanhang skulle utvecklingen av standarder för hållbarhetsrapportering som specificerar vilken information som företagen ska lämna om hållbarhetsfaktorer också göra det möjligt för ECB att bättre fullgöra sina uppgifter genom att sammanställa statistiska indikatorer för hållbar finansiering. Detta skulle i sin tur kunna göra det möjligt för ECB att förbättra sin egen insamling av statistiska uppgifter för att återspegla och fokusera på miljöfaktorer viktiga för hållbarheten.

text: 2.5.2 Mot denna bakgrund välkomnar ECB att företagen enligt direktivförslaget kommer att utarbeta sin hållbarhetsrapportering i ett enda elektroniskt rapporteringsformat (XHTML). Den mängd data som kommer att tas fram vid genomförandet av direktivförslaget bör uppfylla målen för EU:s strategi för data och i strategin för digital finansiering i EU, särskilt för att skapa en inre marknad där data kan flöda fritt inom EU och mellan sektorer för att utnyttja potentialen hos de nya uppgifterna i allmänhetens intresse och främja datadriven finansiering. Att uppnå dessa mål skulle hjälpa statistikerna att förbättra synligheten, aktualiteten och djupet på sina uppgifter och sin metadata.

text: 2.5.3 I detta syfte stöder ECB starkt de rapporterande enheterna tillämpar internationellt överenskomna standarder, såsom den globala identifieringskod för juridiska personer som rekommenderats av Europeiska systemrisknämnden 2020, eller andra överenskomna standarder som unika identifierare för att uppfylla rapporteringskraven. ECB anser att användningen av dessa identifierare, om möjligt i de rapporteringsstandarder som ska tas fram, kommer att förbättra tillförlitligheten hos de statistiska uppgifterna och deras omfattning genom att det blir möjligt att sammankoppla företagens hållbarhetsuppgifter med andra källor till statistisk information som samlas in av ECBS (t.ex. enskilda balansräkningsuppgifter och/eller uppgifter från AnaCredit om enskilda banklån), för att på så sätt underlätta det analytiska arbetet och stödja beslutsfattandet.

text: 2.6 Portföljer som inte innehas i penningpolitiska syften

text: 2.6.1 Tillförlitliga uppgifter om hållbarhetsfrågor kommer också att vara viktiga för hållbara investeringar via portföljer som inte innehas i penningpolitiska syften. Eurosystemet har nyligen enats om en gemensam policy för klimatrelaterade hållbara och ansvarsfulla investeringar i portföljer som inte innehas i penningpolitiska syften, med målet att tillhandahålla klimatrelaterad information för dessa typer av portföljer inom två år.

text: 3. Direktivförslagets betydelse för centralbanker

text: 3.1 Enligt direktivförslaget får medlemsstaterna välja att inte tillämpa skyldigheten att offentliggöra hållbarhetsrelaterade uppgifter för vissa företag som är undantagna från tillämpningsområdet för

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU

text: (nedan kallat kapitalkravsdirektivet), inbegripet centralbanker. Eftersom vissa centralbanker kan klassificeras som företag enligt redovisningsdirektivet och därför i princip skulle omfattas av direktivförslagets tillämpningsområde, välkomnar ECB möjligheten att de berörda medlemsstaterna får undanta centralbanker från tillämpningsområdet.

text: 3.2 Även om ECB inte omfattas av direktivförslagets tillämpningsområde skulle dess egna offentliggöranden kunna förbättras av de gemensamma rapporteringsstandarderna enligt direktivförslaget i den mån de kan anpassas till ECB:s specifika syften. ECB har till exempel redan under 2021 inlett arbetet med att utvidga sitt eget befintliga ramverk för miljörapportering till att omfatta ekonomiska, styrningsfrågor och sociala frågor, med beaktande av kraven i direktivet om icke-finansiell rapportering. ECB har målsättningen att börja publicera hållbarhetsaspekter 2022 avseende ECB:s verksamhet under 2021.

text: 3.3 Som nämnts ovan har Eurosystemet åtagit sig att under de kommande två åren börja offentliggöra klimatrelaterade upplysningar om sina eurodenominerade portföljer som inte innehas i penningpolitiska syften och kommer att offentliggöra klimatrelaterad information om tillgångar som köpts inom ramen för det penningpolitiska programmet för köp av värdepapper från företagssektorn från och med första kvartalet 2023. Dessutom kommer genomförandet av ECB:s nyligen framlagda handlingsplan om att integrera klimatförändringar i sin penningpolitiska strategi åtminstone att ligga i linje med framstegen med EU:s politik och initiativ när det gäller offentliggörande och rapportering av miljömässig hållbarhet, inklusive direktivförslaget. Med tanke på att det för närvarande saknas högkvalitativa uppgifter skulle Eurosystemets hållbarhetsinformation gynnas avsevärt av den information som företag som omfattas av direktivförslagets tillämpningsområde publicerar, när dessa väl blir tillgängliga. Genom att stödja standardiseringen av klimatrelaterad rapportering skulle informationsstandarderna enligt direktivförslaget i sin tur kunna underlätta Eurosystemets egna framtida klimatrelaterade information. ECB kommer att överväga om de gemensamma rapporteringsstandarderna eller delar av dessa kan användas i framtiden som utgångspunkt för dess egna klimatrelaterade upplysningar, samtidigt som ECB:s särskilda uppgifter och mål beaktas.

text: 4. Direktivförslagets omfattning

text: 4.1 Enligt direktivförslaget skulle det bli obligatoriskt att offentliggöra hållbarhetsrelaterade uppgifter från och med den 1 januari 2023 för alla stora företag och från och med den 1 januari 2026 för alla små och medelstora företag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i EU. ECB välkomnar det utvidgade tillämpningsområdet för direktivförslaget till att omfatta alla stora företag enligt definitionen i redovisningsdirektivet, jämfört med det snävare tillämpningsområdet enligt för direktivet om icke-finansiell rapportering, som endast kräver obligatorisk information från stora företag av allmänt intresse med minst 500 anställda. ECB välkomnar direktivförslaget omfattar små och medelstora företag som är noterade på reglerade marknader i EU. Det är nödvändigt att utvidga omfattningen av företagens informationsplikter för att ge finansinstitut, särskilt kreditinstitut, bättre förutsättningar att uppfylla sina egna hållbarhetskrav och göra det möjligt för dem att hantera sina egna exponeringar mot hållbarhetsrisker, särskilt klimatrelaterade risker. Små och medelstora företag spelar en central roll i den europeiska ekonomin och är inte bara själva utsatta för klimatrelaterade risker, utan spelar också en viktig roll för att säkerställa EU:s övergång till en koldioxidsnål ekonomi. Att få tillförlitlig, konsekvent och jämförbar hållbarhetsrelaterad information från små och medelstora företag är därför viktigt för alla intressenter, inklusive, som redan nämnts, för finansinstitut som behöver få relevant information om sina motparter för att förbättra sin egen riskhantering och fatta välgrundade finansieringsbeslut när det gäller små och medelstora företag.

text: 4.2 Samtidigt är ECB medveten om att den administrativa bördan som utgår från ytterligare rapporteringskrav kan ha en oproportionerligt stor inverkan på mindre företag och understryker vikten av att undvika en alltför stor administrativ börda för små och medelstora företag. I detta avseende välkomnar ECB att direktivförslaget har målet att minska den ytterligare rapporteringsbördan för mindre företag genom att föreskriva en stegvis infasning och förenklade rapporteringsstandarder för noterade små och medelstora företag som ska utvecklas av European Financial Reporting Advisory Group (Efrag). Detta proportionerliga tillvägagångssätt bör också säkerställa att de ytterligare rapporteringskraven för kreditinstitut avseende deras motparter inte inverkar negativt på e små och medelstora företagens tillgång till finansiering.

text: 4.3 Av ovanstående skäl stöder ECB i princip en proportionerlig strategi för små och medelstora företag, men anser att tidsplanen för tillämpningen av de förenklade rapporteringsstandarderna bör kunna tidigareläggas jämfört med vad som för närvarande planeras i direktivförslaget. Dessutom är det viktigt att de förenklade rapporteringsstandarder som föreslås för små och medelstora företag säkerställer en tillräcklig nivå av jämförbar och konsekvent information för att möjliggöra en lämplig bedömning av hållbarhetsrelaterade risker och att respektive små och medelstora företag anpassar sig till övergången till en koldioxidsnål ekonomi.

text: 4.4 ECB noterar att de flesta delarna av direktivförslaget också skulle gälla för kreditinstitut. I synnerhet kommer kreditinstituten att vara skyldiga att offentliggöra hållbarhetsrelaterad information enligt direktivförslaget. Den aktuella ordalydelsen är dock oklar vad gäller huruvida direktivförslaget ska omfatta alla kreditinstitut, oavsett deras storlek, eller endast kreditinstitut som klassificeras som stora företag eller företag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på reglerade marknader i EU. Av skälen till direktivförslaget framgår att kreditinstitut bör omfattas av kraven på hållbarhetsrapportering, förutsatt att de uppfyller vissa storlekskriterier. Denna begränsning av tillämpligheten för kreditinstitut utifrån storlekskriterier framgår dock inte tydligt av artiklarna i direktivförslaget. De relevanta bestämmelserna skulle också kunna tolkas så, att kreditinstituten ska omfattas av samordningsåtgärderna oavsett storlek. I linje med direktivförslagets syfte som framgår av skälen föreslår ECB att man förtydligar denna punkt så att endast kreditinstitut som också uppfyller storlekskriterierna kommer att omfattas av kraven på hållbarhetsrapportering. Dessutom bör man säkerställa en viss anpassning av skyldigheten att redovisa miljö-, samhällsansvars- och bolagsstyrningsrisker enligt kapitalkravsförordningen, särskilt

text: artikel 449

text: a i den förordningen, enligt vilken både storleks- och komplexitetskriterier beaktas när man bedömer huruvida ett kreditinstitut ska klassas som stort.

text: 5. Obligatoriska gemensamma rapporteringsstandarder

text: 5.1 Genom direktivförslaget införs obligatoriska gemensamma rapporteringsstandarder som kommissionen ska anta som delegerade akter. Gemensamma rapporteringsstandarder av tillräcklig kvalitet som ligger till grund för jämförbar, transparent och tillförlitlig hållbarhetsrelaterad information är avgörande för att ta fram mer jämförbara och tillförlitliga hållbarhetsmått, en korrekt bedömning av hållbarhetsrelaterade (finansiella och icke-finansiella) risker och därmed även för prissättningen av tillgångar och kalibreringen av riskkontrollåtgärder. Detta skulle gynna kreditinstitutens riskhantering, interna rapportering och offentliggörande av risker avseende miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (ESG-relaterade risker) och, som redan nämnts, för centralbanker och tillsynsmyndigheter när de utför analyser och införlivar klimatrelaterade överväganden i utförandet av sina uppdrag.

text: 5.2 I linje med innehållet i direktivförslaget bör de gemensamma rapporteringsstandarder som ska antas också innehålla ett dubbelt väsentlighetsperspektiv, med fokus på frågor som påverkar företagens resultat, ställning och utveckling (finansiell väsentlighet), men även information om företagens bredare miljömässiga och sociala påverkan (miljömässig och social väsentlighet). De gemensamma rapporteringsstandarderna bör åtminstone omfatta standardiserade och jämförbara dataposter som är relevanta för analysen av klimatrelaterade finansiella risker, både tillfälliga och fysiska. Hit hör t.ex. tillgångarnas/anläggningarnas geografiska belägenhet och affärsverksamhet samt de därmed sammanhängande miljöbelastningarna, sektorsklassificeringen av företag och respektive sektorskoncentration av finansiella exponeringar, utsläpp av växthusgaser (område 1-3) och koldioxidintensitet. De gemensamma rapporteringsstandarderna bör innehålla tydliga riktlinjer för de metoder som används för att kvantifiera de ekonomiska konsekvenserna av klimatrelaterade risker för det företag som lämnar informationen. ECB välkomnar också att direktivförslaget föreskriver antagandet av delegerade akter som specificerar den information som företagen måste rapportera som är specifika för den sektor där de är verksamma. I linje med det innehåll som redan finns i direktivförslaget bör de gemensamma rapporteringsstandarderna också innehålla omfattande och jämförbara upplysningar om de strategier som företagen tillämpar för att hantera de potentiella konsekvenserna av sådana risker. I detta sammanhang bör rapporteringsstandarderna omfatta kvantitativa indikatorer som går utöver den i stort sett kvalitativa karaktären hos den aktuella informationen och som skulle underlätta användbarheten och jämförbarheten för hållbarhetsrelaterad information.

text: 5.3 I detta avseende välkomnar ECB också införandet av framåtblickande mål i förslaget. Direktivet om icke-finansiell rapportering saknar för närvarande framåtblickande hållbarhetsmått, som dock är viktiga för en tidig identifiering av risker och en proaktiv utformning av motåtgärder. Detta är en nödvändig komponent för fastställande av mål och scenarioanalyser. ECB stöder därför helhjärtat bestämmelsen i förslaget till direktiv om att den information som ska rapporteras ska omfatta planer på att säkerställa att [företagets] affärsmodell och affärsstrategi är förenlig med omställningen till en hållbar ekonomi och med begränsningen av den globala uppvärmningen till 1,5 °C i linje med Parisavtalet. Sådan framåtblickande information bör uttryckas i standardiserade och lätt jämförbara termer som stöds av harmoniserade metoder och kontrolleras externt av tredje part, i enlighet med direktivförslaget, för att säkerställa deras trovärdighet och tillförlitlighet.

text: 5.4 I direktivförslaget föreskrivs ett samråd med ECB om standarderna för hållbarhetsrapportering, och det anges att ECB bör yttra sig om sådana standarder, om den beslutar att lägga fram ett sådant, inom två månader från den dag då yttrandet begärdes av kommissionen. ECB är redo att avge ett sådant yttrande inom den föreslagna tvåmånadersperioden. ECB välkomnar dessutom den stora vikt som läggs vid offentliga myndigheter och EU-institutioner i lagstiftningsprocessen för de delegerade rättsakterna och kommer att sträva efter samarbete med dessa.

text: 6. Anpassning till annan EU-lagstiftning

text: 6.1 ECB stöder det uttalade målet i direktivförslaget att se till att standarderna för hållbarhetsrapportering överensstämmer med kraven i annan EU-lagstiftning. Dessa standarder bör i synnerhet anpassas till de informationskrav som fastställs i Europaparlamentets och rådet förordning

text: (EU) 2019/2088

text: , och de bör ta hänsyn till underliggande indikatorer och metoder som anges i de olika delegerade akter som antagits i enlighet med taxonomiförordningen, informationskraven för administratörer av referensvärden enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011

text: , minimistandarderna för konstruktionen av EU:s referensvärden för klimatomställning och EU-referensvärden för anpassning till Parisavtalet och allt arbete som utförs av Europeiska bankmyndigheten för att genomföra kraven på offentliggörande inom tredje pelaren i kapitalkravsförordningen. ECB stöder initiativ som syftar till att säkerställa konsekvens och minimera komplexiteten av rapporteringsskyldigheter som är baserade på olika lagstiftningstexter. Olika skyldigheter och inkonsekventa definitioner, tillämpningsområden och mål för tillämpliga krav medför onödiga komplikationer och tvetydigheter för företagen, och totalt sett minskar öppenheten och den internationella attraktionskraften i EU:s regelverk. Om sådana upprepningar och inkonsekvenser inte kan harmoniseras genom att de sammanfattas i EU:s standard för hållbarhetsrapportering, vilket är fallet när de härrör från lagtexterna, bör kommissionen överväga en övergripande översyn av den rättsliga ramen för hållbar finansiering, inbegripet eventuella riktade rättsliga ändringar för att rationalisera och förenkla lagstiftningen.

text: 6.2 ECB betonar att direktivförslaget bör ha som mål en fullständig harmonisering med andra EU-rättsakter och bör minimera, och helst eliminera, risken för nuvarande eller framtida inkonsekvenser som kan uppstå dynamiskt, allteftersom de olika lagstiftningsinstrumenten över tiden utvecklas parallellt. Eftersom de ovannämnda rättsakterna alla står i ett samband med varandra och för att fungera korrekt är beroende av de informationskrav som ömsesidigt tillhandahålls av den ena till den andra, är regelverket eventuellt inte motståndskraftigt mot icke samordnade ändringar av enskilda komponenter. I direktivförslaget föreskrivs särskilt att standarderna för hållbarhetsrapportering ska ses över vart tredje år, medan andra rättsakter kommer att förbli statiska. Detta innebär en risk för avvikelser över tid. ECB stöder en helhetssyn när man ser över ramen för hållbar finansiering, snarare än parallella och icke samordnade översyner av enskilda lagstiftningsinstrument.

text: 6.3 Med tanke på taxonomiförordningens centrala betydelse i EU:s agenda för hållbar finansiering bör den information som lämnas enligt det föreslagna direktivet om företagens hållbarhetsredovisning vara förenlig med informationskraven i taxonomiförordningen och göra det möjligt för företag och andra aktörer inom ramen för taxonomiförordningens skyldigheter att erhålla all relevant information som de behöver för att uppfylla de krav på offentliggörande på produkt- och företagsnivå som fastställs i taxonomiförordningen.

text: 7. Anpassning till internationella initiativ

text: 7.1 ECB välkomnar också att direktivförslaget föreskriver att EU:s standarder för hållbarhetsrapportering bör bygga på och bidra till internationella initiativ för hållbarhetsrapportering. Avsaknaden av ett globalt standardiserat ramverk för offentliggörande leder till otillräcklig jämförbarhet och enhetlighet mellan olika jurisdiktioner, kan skapa onödiga hinder för internationella flöden av hållbar finansiering och kan leda till ojämlika konkurrensvillkor mellan olika jurisdiktioner, vilket kan påverka EU-företag negativt och medföra högre kostnader för EU-företag och finansinstitut. ECB stöder därför globalt samordnade insatser som syftar till konvergerande gemensamma standarder för transparens och information på global nivå, särskilt förslaget från International Financial Reporting Standards (IFRS) om att inrätta en ny styrelse för hållbarhetsstandarder och att utveckla standarder för klimatrelaterad rapportering och andra hållbarhetsfrågor. IFRS bör konstruera en sådan standard tillsammans med Efrag för att säkerställa anpassning och förenlighet mellan IFRS-standarderna och EU-standarderna. Internationella standarder bör inte ignorera bästa praxis på global nivå och bör helst omfatta alla aspekter av hållbarhet, i överensstämmelse med innehållet i direktivförslaget. Det bör kräva att företagen inte bara redovisar frågor som påverkar företagets värde, utan även information om företagets bredare miljömässiga och sociala påverkan (dubbel väsentlighet). Initiativ som tas på regional eller global nivå bör inte hindra EU från att gå längre när den anpassar sina standarder för hållbarhetsrapportering enligt det föreslagna direktivet i enlighet med EU:s egna ambitioner och rättsliga ramar, samtidigt som man säkerställer anpassning och överensstämmelse med det internationella utgångsläget.

text: 8. Bestämmelser om revision

text: 8.1 ECB välkomnar inrättandet av en kontrollprocess avseende företagens hållbarhetsrapportering, som införds genom den obligatoriska revisionen. En utvidgning av den obligatoriska revisionen inte bara till historisk information utan även framåtblickande information är avgörande för att skapa säkerhet för alla berörda parter och säkerställa trovärdigheten i informationen och åtagandena. Den ökade tillförlitligheten hos den information som lämnas kommer att stödja utvecklingen och den efterföljande fördjupningen av finansmarknaderna, inte bara när det gäller den nödvändiga finansieringen av omställningarna utan också för att beakta hållbarhetsrelaterade risker. I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till direktiv ska ändras anges ett specifikt förslag i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på i EUR-Lex.

text: Utfärdat i Frankfurt am Main den 7 september 2021.

text: Christine Lagarde

text: ECB:s ordförande


text: Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions (OJ L 189, 3.7.1998, p. 42).

text: Banca d’Italia, Provvedimento del 18 Settembre 2012, Disposizioni in materia di sorveglianza sui sistemi di pagamento al dettaglio, available on the Banca d’Italia’s website at www.bancaditalia.it.

text: See Opinion

text: . All ECB opinions are available on EUR-Lex.

text: See Article 16 of the draft regulation. 7 See Articles 17 and 18 of the draft regulation. 8 See Article 19 of the draft regulation.

text: Regulation (EU) No 795/2014

text: of the European Central Bank of 3 July 2014 on oversight requirements for systemically important payment systems (ECB/2014/28) (OJ L 217, 23.7.2014, p. 16). 12 Eurosystem oversight policy framework, Revised version (July 2016) available on the ECB’s website at www.ecb.europa.eu.

text: Available on the Bank for International Settlements’ website at www.bis.org. 14 Cyber resilience oversight expectations for financial market infrastructures (December 2018) available on the ECB’s website at www.ecb.europa.eu. 15

text: Regulation (EU) 2021/728

text: of the European Central Bank of 29 April 2021 amending

text: Regulation (EU) No 795/2014

text: on oversight requirements for systemically important payment systems (ECB/2021/17) (OJ L 157, 5.5.2021, p. 1). 16

text: Regulation (EU) 2017/2094

text: of the European Central Bank of 3 November 2017 amending

text: Regulation (EU) No 795/2014

text: on oversight requirements for systemically important payment systems (ECB/2017/32) (OJ L 299, 16.11.2017, p. 11).

publisher: Europeiska centralbanken

sprak: en

title: Opinion of the European Central Bank of 21 September 2021 on a draft regulation concerning the oversight of payment systems and supporting technological or network infrastructures (CON/2021/28)

serie: con

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 21 September 2021 on a draft regulation concerning the oversight of payment systems and supporting technological or network infrastructures (

text: ) Introduction and legal basis

type: rubrik

text: On 23 July 2021, the European Central Bank (ECB) received a request from the Banca d’Italia for an opinion on a draft regulation concerning the oversight of payment systems and supporting technological or network infrastructures (hereinafter the ‘draft regulation’). The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union and the second, third, fifth and sixth indents of

text: Article 2(1) of Council Decision 98/415/EC

text: , as the draft regulation relates to means of payment, the Banca d’Italia, payment and settlement systems, and rules applicable to financial institutions that materially influence the stability of financial institutions and markets. In accordance with the first sentence of Article 17.5 of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council has adopted this opinion.

type: stycke

text: 1. Purpose of the draft regulation

text: 1.1 The main purpose of the draft regulation is to update the secondary legislation concerning the 2 3 oversight of retail payment services and systems , which was adopted in 2012 . 1.2 The draft regulation governs payment systems in a broad sense, including relevant third-party payment service providers. In particular, the draft regulation extends the scope of the existing legislation to encompass both Italian retail and large-value payment systems, as well as technical infrastructures or service providers supporting the payment ecosystem, whose registered address and/or centre of operations is located in Italy . 1.3 Under the draft regulation, payment system operators are required to notify the Banca d’Italia of, inter alia, the taking-up and termination of their operation, the system operation rules, incident reports, their cyber resilience strategy alongside the relevant implementing procedures, and their operational risk management documentation .

text: 1.4 With reference to large-value payment systems, the draft regulation sets out specific additional requirements concerning collateral eligibility, means of settlement, management of principal risk, tiered participation, and the use of relevant internationally accepted communication procedures and standards in order to facilitate efficient payment, clearing, settlement and recording . 1.5 The draft regulation also contains specific provisions on the retail payment systems operated by the Banca d’Italia. In this context, most of the requirements provided for retail payment system operators also apply to the Banca d’Italia. In particular, the Banca d’Italia is expected to comply with the principle of full cost recovery when operating retail payment systems . 1.6 Furthermore, technical infrastructures and service providers are required to notify the Banca d’Italia of the taking-up and termination of their operation in support of the payment ecosystem as well as of any significant change to the services they provide to one or more payment service providers and/or payment system operators . Where technical infrastructures and service providers are classified as critical by the Banca d’Italia, they are required to comply with requirements concerning governance, internal controls, business risk, legal risk and operational risk . 1.7 Finally, the draft regulation is to be complemented by a guide on controls and by an annex containing business continuity measures. Both documents are to be published on the Banca d’Italia’s website.

text: 2. General observations

text: 2.1 The ECB welcomes the draft regulation, which aims to (1) achieve alignment with the Committee on Payments and Market Infrastructures (CPMI) and the International Organization of Securities Commissions (IOSCO) Principles for financial market infrastructures (hereinafter the ‘CPMI- IOSCO principles’), (2) strengthen operational and cyber resilience in the payment sector, and (3) support the role of the Banca d’Italia as overseer of payment systems and of their supporting technological or network infrastructures. The ECB also welcomes the fact that the draft regulation provides for the application of the principle of full cost recovery by the Banca d’Italia when operating retail payment systems. 2.2 The ECB welcomes the application of the draft regulation to payment systems other than those classified as systemically important payment systems (SIPS) under

text: Regulation (EU) No 795/2014

text: of the European Central Bank (ECB/2014/28) (hereinafter the ‘SIPS Regulation’) . 2.3 In addition, the ECB welcomes the adherence of the draft regulation to the Eurosystem oversight policy framework and the Eurosystem’s policy regarding the identification and oversight of critical service providers of financial market infrastructures.

text: 2.4 Furthermore, the ECB welcomes the alignment of the draft regulation with the CPMI-IOSCO’s Guidance on cyber resilience for financial market infrastructures , which the ECB has operationalised in its cyber resilience oversight expectations for financial market infrastructures (CROE) . The ECB suggests that any guidance to be developed under the draft regulation should be aligned with the CROE. 2.5 Finally, the ECB notes that the recitals to the draft regulation contain, inter alia, a list of frameworks which have been considered by the Banca d’Italia. For the sake of clarity, the ECB would suggest referring to

text: Regulation (EU) 2021/728

text: of the European Central Bank (ECB/2021/17) , which is the most recent amending legal act to the SIPS Regulation, instead of

text: Regulation (EU) No 2017/2094

text: of the European Central Bank (ECB/2017/32) . Alternatively, the Banca d’Italia may consider including a dynamic reference to the SIPS Regulation.

text: This opinion will be published on EUR-Lex.

text: Done at Frankfurt am Main, 21 September 2021.

text: [signed]

text: The President of the ECB

text: Christine LAGARDE

type: vagledning

utgivare: ecb


text: Bundesgesetz, mit dem das Bundesgesetz über die Errichtung des Fiskalrats neu erlassen und ein Produktivitätsrat eingerichtet wird (Fiskalratsanpassungsgesetz 2021). 2

text: Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions (OJ L 189, 3.7.1998, p. 42). 3 Council Recommendation 2016/C 349/01 of 20 September 2016 on the establishment of National Productivity Boards (OJ C 349, 24.9.2016, p. 1).

text: Bundesgesetz über die Oesterreichische Nationalbank, BGBl. Nr. 50/1984 as amended by BGBl. I Nr. 61/2018. 5

text: Council Regulation (EC) No 3603/93 of 13 December 1993

text: specifying definitions for the application of the prohibitions referred to in Articles

text: and

text: b(1) of the Treaty (OJ L 332, 31.12.1993, p. 1). 6 Article 123 of the Treaty also serves the objective of maintaining price stability and reinforces central bank independence.

text: See paragraph 2.2.1 of

text: and paragraph 2.3.1 of

text: . All ECB opinions are published on EUR- Lex.

text: See Report from the Commission to the Council, Progress report on the implementation of the Council Recommendation of 20 September 2016 on the establishment of National Productivity Boards, COM(2019)152 final.

text: See paragraph 5.5 of Opinion

text: , paragraph 5.5 of Opinion

text: , paragraph 7.1 of Opinion

text: and paragraph 5.2.1 of Opinion

text: . 10 See, for example, paragraph 3.1.2 of Opinion

text: See paragraph 2.5 of Opinion

text: and paragraph 2.1 of Opinion

text: See paragraph 2.2.1 of Opinion

text: and paragraph 2.3.1 of Opinion

text: . 13

text: Regulation (EU) No 473/2013

text: of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on common provisions for monitoring and assessing draft budgetary plans and ensuring the correction of excessive deficit of the Member States in the euro area (OJ L 140, 27.5.2013, p. 11). 14 See paragraph 2 of Opinion

text: , paragraph 4.3 of Opinion

text: , paragraph 5.5 of Opinion

text: , paragraph 5.5 of Opinion

text: and paragraph 7.1 of Opinion

text: In the Czech Republic, one member of the Czech Fiscal Council (CFC) is proposed by the Czech National Bank (CNB). However, this member is only nominated by the CNB and is neither subject to any control nor takes instructions from the CNB. Furthermore, the respective law stipulates that this member cannot be a current or former CNB Bank Board member whose term of office ended in the previous three years. In Germany, the Advisory Board, an independent body of experts which assists the Stability Council, comprises one member from Deutsche Bundesbank. In Hungary, the Governor of Magyar Nemzeti Bank (MNB) is a member of the Budgetary Council. The activity of the MNB Governor in the work of the Budgetary Council does not affect the statutory responsibilities of the MNB. 16 In Slovakia, Národná banka Slovenska (NBS) does not have the task of carrying out scientific analyses and providing necessary staff and equipment but has to finance the Fiscal Responsibility Board. In Estonia, Eesti Pank provides the Fiscal Council with the means required for the performance of its tasks, including the supply of background information, assistance with the Council’s technical tasks by a secretary employed by Eesti Pank and temporarily providing necessary staff. Furthermore, the members of the Fiscal Council are appointed to and removed from the Council by the Supervisory Board on the proposal of the Governor of Eesti Pank, and Eesti Pank provides the Council with rooms and technical equipment. 17 In Slovakia, according to Article 3(8) of constitutional law 493/2011, NBS is entitled to a repayment of the resources provided in connection with the operation of the Board from the state budget. According to the Eesti Pank Act, on the request of Eesti Pank, the government refunds to it any direct expenses which Eesti Pank has incurred in relation to the work of the Fiscal Council. 18 See paragraph 2 of Opinion

text: , paragraph 6.2 of Opinion

text: and paragraph 6.2 of Opinion

text: See paragraph 2.5 of Opinion

text: and paragraph 2.1 of Opinion

title: Opinion of the European Central Bank of 6 October 2021 on a law re-enacting the Federal Law on the establishment of a Fiscal Advisory Council and establishing a Productivity Board (CON/2021/29)

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 6 October 2021 on a law re-enacting the Federal Law on the establishment of a Fiscal Advisory Council and establishing a Productivity Board (

text: ) Introduction and legal basis

text: On 23 August 2021 the European Central Bank (ECB) received a request from the Austrian Federal Ministry of Finance for an opinion on a draft law re-enacting the Federal Law on the establishment of a Fiscal Advisory Council and establishing a Productivity Board (hereinafter the ‘draft law’) . The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union and the third indent of

text: , as the draft law relates to the Oesterreichische Nationalbank (OeNB). In accordance with the first sentence of Article 17.5 of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council has adopted this opinion.

text: 1. Purpose of the draft law

text: 1.1 The draft law replicates, with minor adjustments, the existing tasks of the Fiscal Advisory Council, which principally comprise assessing the current and future fiscal situation and analysing the economic effects of financial operations in connection with the financial debt related to public budgets. In the future, the Fiscal Advisory Council will also analyse the quality of macroeconomic and budgetary forecasts on a regular basis. 1.2 The draft law also establishes a Productivity Board in accordance with Council Recommendation 2016/C 349/01 . The Productivity Board’s primary task is to diagnose and analyse developments in productivity and competitiveness in Austria. It will also be entrusted with conducting independent analyses of the challenges that exist and the possible measures that may be taken in the areas of productivity and competitiveness, and with exchanging expertise and best practices with similar institutions. In addition to analytical activities, the Productivity Board is to submit recommendations to the Federal Minister for Digital and Economic Affairs and to prepare reports on these recommendations which the Federal Minister is required to submit to the National Council, the lower house of the Austrian Parliament.

text: 1.3 The explanatory memorandum accompanying the draft law states that Recommendation 2016/C 349/01 leaves it to the Member States to transfer the tasks of a productivity board or committee to an appropriate existing institution or to create a new one. For reasons of administrative efficiency and in order to exploit synergies, the Productivity Board in Austria is to be organisationally co-supervised by the Secretariat of the Fiscal Advisory Council; while for reasons of resource efficiency and, again, in order to exploit synergies, the Board is to be kept small and the President of the Fiscal Advisory Council will act as its Chair. The Fiscal Advisory Council is to be composed of 15 persons and the Productivity Board of five persons. 1.4 As far as the tasks of the OeNB with respect to the Fiscal Advisory Council and the Productivity Board are concerned, the draft law requires the OeNB to provide the necessary staff and equipment to carry out scientific analyses for the Fiscal Advisory Council and the Productivity Board. Furthermore, the draft law provides that the President of the Fiscal Advisory Council, who also acts as the Chair of the Productivity Board, is to receive remuneration for his or her activities and the reimbursement of travel expenses incurred in the performance of his or her duties. The remuneration to be paid shall be determined by the Federal Minister for Finance after consulting the OeNB. The ECB understands from the explanatory memorandum that the OeNB shall be responsible for paying such remuneration. The costs incurred by the OeNB as result of the draft law shall be borne by the Austrian Federation up to an amount of EUR 200,000 per year. For this purpose, the OeNB shall reduce the payment of the Austrian Federation’s share of the net profit pursuant to Section 69(3) of the Law on the Oesterreichische Nationalbank (hereinafter the ‘Law on the OeNB’) accordingly. If the net profit is insufficient, costs up to EUR 200,000 shall be borne directly by the Austrian Federation. This regime is to be applied for the first time for the 2021 financial year, on a pro rata temporary basis with regard to that year.

text: 2. Conferral of new tasks on the OeNB in relation to the Productivity Board

text: 2.1 The draft law confers new tasks on the OeNB, namely carrying out scientific analyses for the Productivity Board. While the OeNB carries out scientific analyses for the Fiscal Advisory Council for many years and must provide the necessary staff and equipment to do so, the draft law newly establishes the Productivity Board. Therefore, the task of the OeNB to carry out scientific analyses for the Productivity Board is a genuinely new task of the OeNB. The ECB underlines that, in the context of a proposed conferral of new tasks on a national central bank (NCB) in the European System of Central Banks (ESCB), it is necessary to assess such a conferral against the prohibition on monetary financing under Article 123 of the Treaty. For the purposes of that prohibition,

text: Article 1(1)

text: (b)(ii) of

text: Council Regulation (EC) No 3603/93

text: defines ‘other type of credit facility’, inter alia, as ‘any financing of the public sector’s obligations vis-à-vis third parties’. 2.2 Ensuring that Member States implement a sound budgetary policy is one of the key objectives of the monetary financing prohibition . Therefore, the task of financing measures, which are normally

text: the responsibility of the Member States, and which are financed from their budgetary sources rather than by the NCBs, must not be entrusted to NCBs. To decide what constitutes financing of the public sector’s obligations vis-à-vis third parties, which can be translated as the provision of central bank financing outside the scope of central bank tasks, it is necessary to carry out, on a case-bycase basis, an assessment of whether the task to be undertaken by an NCB is a central bank task or a government task, i.e. a task within the responsibility of the Member States. 2.3 As part of its discretion in the exercise of its duty, on the basis of

text: Article 271

text: (d) of the Treaty and Article 35.6 of the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank (hereinafter the ‘Statute of the ESCB’), to ensure that NCBs honour the obligations laid down by the Treaty, the Governing Council has endorsed safeguards of that kind in the form of criteria for determining what may be seen as falling within the scope of a public sector’s obligation within the meaning of

text: Article 1(1)

text: (b)(ii) of

text: Regulation (EC) No 3603/93

text: or, in other words, constitute a government task as follows: First, the systematic categorisation of tasks assigned to NCBs as central banking or government tasks applies to genuinely new tasks that did not exist in the past or did not form an integral part of the central banking tasks already assigned to the NCB in the past. In recognition of the different Member States’ legal frameworks, central banking traditions and national set-ups, the tasks currently discharged by an NCB as central banking tasks are not reviewed and recategorised but may be reassessed if they are subject to legislative amendments of substance . Second central bank tasks are in particular those tasks that are related to the tasks that have been conferred upon the ECB and the NCBs by the Treaty and the Statute of the ESCB. These tasks are mainly defined in

text: Article 127(2)

text: , (5) and (6) and Article 128(1) of the Treaty, as well as

text: Article 22

text: and Article 25.1 of the Statute of the ESCB. Third, as Article 14.4 of the Statute of the ESCB allows NCBs to perform ‘other functions’, new tasks, i.e. tasks that are not related to tasks that have been conferred upon the ECB and the NCBs, are not precluded per se. However, new tasks that are undertaken by an NCB and which are atypical of NCB tasks or which are clearly discharged on behalf of and in the exclusive interest of the government or of other public sector entities should be considered government tasks. Fourth, an important criterion for qualifying a new task as atypical of an NCB task or as being clearly discharged on behalf of and in the exclusive interest of the government or other public sector entities is the impact of the task on the institutional, financial and personal independence of that NCB. In particular, the following aspects should be taken into account: (a) whether the performance of the new task creates conflicts of interest with existing central bank tasks which are not adequately addressed and does not necessarily complement those existing central bank tasks. If a conflict of interest arises between existing and new tasks, sufficient safeguards to mitigate that conflict should be in place. The complementarity between a new task and the existing central bank tasks should not be interpreted broadly, so as to lead to the creation of an indefinite chain of ancillary tasks. Such complementarity should also be

text: examined in relation to the financing of those tasks; (b) whether without new financial resources the performance of the new task is disproportionate to the NCB’s financial or organisational capacity and may have a negative impact on the capacity to perform properly the existing central bank tasks; (c) whether the performance of the new task fits into the institutional set-up of the NCB in the light of central bank independence and accountability considerations; (d) whether the performance of the new task harbours substantial financial risks; whether the performance of the new task exposes the members of the NCB decision-making bodies to political risks which are disproportionate and may also have an impact on their personal independence and, in particular, on the guarantee of term of office set out in Article 14.2 of the Statute of the ESCB. 2.4 Assessment of the conferral of new tasks on the OeNB in relation to the Productivity Board On the basis of the criteria set out above, the following paragraphs assess whether the OeNB’s new tasks are in line with the monetary financing prohibition. 2.4.1 Tasks related to the tasks conferred upon the ESCB and the Eurosystem by the Treaty and the

text: Statute of the ESCB and the ECB

text: The task of carrying out scientific analyses for the Productivity Board is indirectly linked to the tasks conferred upon the ESCB and the Eurosystem by the Treaty and the Statute of the ESCB insofar as the ECB and the NCBs closely monitor and analyse both fiscal and structural economic developments in euro area Member States in order to effectively exercise the tasks conferred upon the ESCB and the Eurosystem. However, they only do so in relation to the tasks conferred upon the ESCB and the Eurosystem, not the tasks of public entities such as the Productivity Board. 2.4.2 Tasks which are atypical of NCB tasks The ECB notes that Member States have followed different approaches when implementing Council Recommendation 2016/C 349/01. The majority of Member States that have established productivity boards benefit in some way from existing institutions. Some Member States have established productivity boards within existing institutions and broadened the mandates of those institutions to carry out the envisaged tasks. Other Member States have created new bodies, which typically rely on support from an existing structure such as a ministerial department or a research institute . However, Austria is the only Member State to have created a new productivity board that relies on its NCB for the provision of scientific analyses. For that reason, the new task conferred on the OeNB is atypical of central bank tasks. 2.4.3 Extent to which the new tasks are performed on behalf of and in the exclusive interest of the

text: government or of other public entities

text: While the ECB understands that carrying out scientific analyses for the Productivity Board might create useful inputs for the OeNB’s own scientific analyses, it nevertheless notes that the new task for the provision of scientific analyses to the Productivity Board is performed on behalf of this public

text: entity and for the benefit of the Federal Minister for Digital and Economic Affairs. 2.4.4 Extent to which the performance of the new tasks creates conflicts of interest with existing central

text: bank tasks

text: In common with other central banks, the OeNB closely monitors and analyses both fiscal and structural economic developments in euro area Member States in order to effectively exercise the tasks conferred upon the ESCB and the Eurosystem. From this perspective, the OeNB’s provision of scientific analyses for the Productivity Board carries synergies with its central bank tasks, and will enhance the OeNB’s level of expertise. However, as repeatedly emphasised by the ECB, an NCB’s role in monitoring and analysing economic, fiscal and structural developments should not go beyond activities that result from or are linked – directly or indirectly – to the discharge of their monetary policy and central banking mandate . 2.4.5 Extent to which the performance of the new tasks is disproportionate to the OeNB’s financial and

text: organisational capacity

text: 2.4.5.1 The principle of financial independence requires that the Member States may not put their NCBs in a position where they have insufficient financial resources to carry out their ESCB-related and national tasks, both from an operational and financial perspective. Furthermore, when allocating specific non-ESCB-related tasks to the NCBs, additional personnel and financial resources must also be allocated so that these tasks may be carried out in a manner that will not affect the NCBs’ operational or financial capacity to perform their ESCB-related tasks . 2.4.5.2 The draft law entrusts the OeNB with the potentially resource-intensive task of carrying out scientific analyses. The ECB understands from the explanatory memorandum that the OeNB will also pay the remuneration of the Chair of the Productivity Board, who is also to act as President of the Fiscal Advisory Council. Furthermore, the OeNB will reimburse costs incurred by members of the Productivity Board. In this regard, the ECB notes that Section 4(12) of the draft law states that the costs incurred by the OeNB as a result of the draft law shall be borne by the Austrian Federation up to an amount of EUR 200,000. However, the draft law does not state that the Austrian Federation is to be responsible for reimbursing the OeNB in respect of the costs related to its new tasks for any amount above EUR 200,000. The ECB understands that the actual annual costs are likely to be considerably in excess of EUR 200,000. While the ECB understands that the new task is not disproportionate to the OeNB’s financial and organisational capacity, it cannot be entirely excluded that the costs for the Productivity Board, in connection with the costs for the Fiscal Advisory Board, might have a negative impact on the OeNB’s financial resources. 2.4.6 Extent to which the performance of the new tasks is aligned with the OeNB’s institutional set-up in the light of central bank independence and accountability considerations The performance of the OeNB’s new tasks under the draft law appears to be consistent with its institutional set-up and seems not to raise any issues in terms of central bank independence and accountability considerations.

text: 2.4.7 Extent to which the performance of the new tasks entails substantial financial risks The performance of the new tasks does not seem to entail substantial financial risks for the OeNB. In the ECB’s view, it is unlikely that carrying out scientific analyses for the Productivity Board will lead to damages for which the OeNB may potentially be held liable. 2.4.8 Extent to which the performance of the new tasks exposes members of the OeNB’s decisionmaking bodies to disproportionate political risks and impacts on their personal independence The performance of the new tasks does not appear to expose the members of the OeNB’s decisionmaking bodies to disproportionate political risks or to impact their personal independence. However, it cannot be entirely excluded that the OeNB and/or the members of its decision-making bodies might be exposed to reputational risks in the performance of the new tasks. 2.5 Conclusion 2.5.1 The OeNB’s new tasks in relation to the Productivity Board are not related to the tasks conferred upon the ESCB and the Eurosystem by the Treaty and the Statute of the ESCB. Moreover, the tasks in connection with the Productivity Board are atypical of central bank tasks. Austria is the only Member State implementing Recommendation 2016/C 349/01 that has created a new body which relies on its NCB for the provision scientific analyses. To ensure compliance with the monetary financing prohibition, it will be necessary to ensure that the new tasks in relation to the Productivity Board are fully and adequately remunerated. 2.5.2 In this respect, the draft law raises two concerns. First, the ECB understands from the wording of the draft law that the Austrian Federation will bear costs up to a maximum annual limit of EUR 200,000 in any event and that it will only bear such costs directly if the OeNB’s net profit is insufficient to cover an amount of up to EUR 200,000. In order to comply with the monetary financing prohibition, it will be necessary to ensure that all costs of the OeNB related to the performance of the new tasks in relation to the Productivity Board are fully and adequately remunerated. Second, the ECB understands that the OeNB is to reduce the payment of the Austrian Federation’s share of the net profit pursuant to Section 69(3) of the Law on the OeNB to cover its costs. Where the remuneration of the new tasks in relation to the Productivity Board takes place in the context of the distribution of the OeNB’s profits, the reduction must be distinct from and subsequent to the OeNB’s profit disbursement in order for such financing to be regarded as being compliant with the monetary financing prohibition . In addition, profits that have been fully realised, accounted for and audited may be used to remunerate the new tasks in relation to the Productivity Board insofar as the OeNB has a distributable profit within the meaning of Section 69(3) of the Law on the OeNB. In this regard, the ECB understands that the OeNB’s costs are borne by the Austrian Federation after the end of the respective financial year, subject to the approval of the annual financial statements by the General Council and the General Meeting. This mechanism is inappropriate for the present draft law. In contrast to the laws on which the ECB has opined previously, under the draft law the OeNB must cover ongoing costs relating to the fulfilment of its tasks during the financial year. The ongoing coverage of costs in advance under the draft law by the OeNB qualifies as granting credit facilities in favour of the Austrian Federation and accordingly

text: 3. The OeNB’s financing of the Fiscal Advisory Council

text: 3.1 The systematic categorisation of tasks assigned to NCBs as central banking or government tasks applies to genuinely new tasks that did not exist in the past or did not form an integral part of the central banking tasks already assigned to the NCBs in the past. In recognition of the different Member States’ legal frameworks, central banking traditions and national set-ups, the tasks currently discharged by an NCB as central banking tasks are not reviewed and re-categorised, but may be reassessed if they are subject to legislative amendments of substance . Under the current legal framework, the OeNB’s obligations in relation to the Fiscal Advisory Council are to bear its costs and to provide the necessary staff and expenses, but no explicit reference is made to the OeNB discharging these duties with a view to carrying out scientific analyses for the Fiscal Advisory Council. However, the ECB understands that in practice the OeNB provides the necessary staff to the Fiscal Advisory Council in order to carry out such scientific analyses. The draft law now explicitly clarifies that the OeNB is to provide the necessary staff and equipment in order to carry out such scientific analyses. The ECB understands this clarification as merely expressing what was already implicit in the current legal framework. Accordingly, the draft law does not substantially amend the OeNB’s existing tasks as regards the Fiscal Advisory Council. 3.2 Although the draft law does not substantially amend the OeNB’s existing tasks in relation to the Fiscal Advisory Council, it substantially amends the existing arrangements governing the OeNB’s financing of the Fiscal Advisory Council. While under the current legal regime the OeNB bears the entirety of the Fiscal Advisory Council’s costs, in the future the costs incurred by the OeNB as a result of the draft law in relation to both the Fiscal Advisory Council and the Productivity Board are to be borne by the Austrian Federation up to an amount of EUR 200,000 per year. Furthermore, the draft law entitles the President of the Fiscal Advisory Council to receive remuneration which is to be paid by the OeNB. 3.2.1 The systematic categorisation of tasks assigned to NCBs as central banking or government tasks applies to tasks that did not form an integral part of the central banking tasks already assigned to the NCB in the past. The exemption from reassessments is therefore only applicable to tasks currently discharged by an NCB as central banking tasks. The ECB has repeatedly emphasised that the tasks assigned to independent fiscal institutions, in particular under

text: Regulation (EU) No 473/2013

text: of the European Parliament and of the Council , are neither central banking tasks, nor do they facilitate the performance of such tasks, and that the government is exclusively competent for compliance with the Treaty on Stability, Coordination and Governance in the Economic and Monetary Union and

text: Regulation (EU) No 473/2013

text: . Accordingly, the OeNB’s

text: existing tasks in relation to the Fiscal Advisory Council can also not be regarded as central banking tasks but as government tasks. In this context, it is noted that the vast majority of Member States have not assigned to their NCBs the task of carrying out scientific analyses and providing the necessary staff and equipment to their independent fiscal institutions (IFIs), and neither do NCBs finance this task. There are three Member States (the Czech Republic, Germany and Hungary) the NCBs of which are represented in the IFI or in an advisory body to the IFI, albeit without conferring any tasks on these NCBs . There are three further Member States (Austria, Estonia and Slovakia) the NCBs of which finance IFIs . The NCBs of two of these Member States (Estonia and Slovakia) are entitled to be fully compensated by their governments for expenses incurred in this respect . The OeNB is currently the only NCB within the ESCB that is required to provide the necessary staff and to bear the costs of an IFI without any right to compensation from the respective Member State. While the draft law improves the situation, as it stipulates an annual compensation of the OeNB’s costs up to EUR 200,000, the ECB understands that the OeNB’s annual costs in respect of the Fiscal Advisory Council and the Productivity Board are likely to be considerably in excess of the EUR 200,000 threshold. 3.2.2 The ECB has repeatedly noted that the financing by NCBs of independent fiscal institutions or of government tasks relating to the monitoring of fiscal developments breaches the prohibition of monetary financing . To ensure compliance with the monetary financing prohibition, it will therefore be necessary to ensure that OeNB’s existing tasks in relation to the Fiscal Advisory Council are fully and adequately remunerated. In this respect, the draft law raises the same two concerns as are outlined above in relation to the Productivity Board (see paragraph 2.5.2 above). First, the ECB understands from the wording of the draft law that the Austrian Federation will bear costs up to a maximum annual limit of EUR 200,000 in any event and that it will only bear such costs directly if the OeNB’s net profit is insufficient to cover an amount of up to EUR 200,000. In order to comply with the monetary financing prohibition, it will be necessary to ensure that all costs of the OeNB related to the performance of the existing tasks in relation to the Fiscal Advisory Council are fully and adequately remunerated. Second, the ECB understands that the OeNB is to reduce the payment of the Austrian Federation’s share of the net profit pursuant to Section 69(3) of the Law

text: on the OeNB to cover its costs. Where the remuneration of the OeNB’s existing tasks in relation to the Fiscal Advisory Council takes place in the context of the distribution of the OeNB’s profits, the reduction must be distinct from and subsequent to the OeNB’s profit disbursement in order for such financing to be regarded as being compliant with the monetary financing prohibition . In addition, profits that have been fully realised, accounted for and audited may be used to remunerate the OeNB’s existing tasks in relation to the Fiscal Advisory Council insofar as the OeNB has a distributable profit within the meaning of Section 69(3) of the Law on the OeNB. In this regard, the ECB understands that the OeNB’s costs are borne by the Austrian Federation after the end of the respective financial year, subject to the approval of the annual financial statements by the General Council and the General Meeting. This mechanism is inappropriate for the present draft law. In contrast to the laws on which the ECB has opined previously, under the draft law the OeNB must cover ongoing costs relating to the fulfilment of its tasks during the financial year. The ongoing coverage of costs in advance under the draft law by the OeNB qualifies as granting credit facilities in favour of the Austrian Federation and accordingly constitutes a breach of the monetary financing prohibition. The draft law should therefore be amended in order to remedy this breach.

text: Done at Frankfurt am Main, 6 October 2021.

text: [signed]

text: The President of the ECB

text: Christine LAGARDE