text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1156 av den 20 juni 2019

text: om underlättande av gränsöverskridande distribution av företag för kollektiva investeringar och om ändring av förordningarna

text: (EU) nr 345/2013

text: (EU) nr 346/2013

text: och

text: (EU) nr 1286/2014

text: . 3

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten). 4

text: Observera att de befintliga riktlinjerna för offentliggörande av resultatbaserade avgifter i Esmas ”Riktlinjer för resultatbaserade avgifter i fondföretag och vissa typer av AIF-fonder (

text: ) gäller. Enligt punkt 46 i Esmas Riktlinjer för resultatbaserade avgifter i fondföretag och vissa typer av AIF-fonder ska ”prospektet och alla förekommande dokument med förhandsinformation samt marknadsföringsmaterialet [...] tydligt innehålla all information som krävs för att investerarna ska kunna förstå den resultatbaserade avgiftsmodellen samt beräkningsmetoden. Dessa dokument bör innehålla en beskrivning av den använda metoden för att beräkna den resultatbaserade avgiften, med särskild hänvisning till parametrar och det datum då den resultatbaserade avgiften ska betalas, utan att påverka tillämpningen av andra mer specifika krav som fastställts i särskild lagstiftning eller förordning. Prospektet bör innehålla konkreta exempel på hur den resultatbaserade avgiften ska beräknas för att ge investerarna en bättre förståelse av den resultatbaserade avgiftsmodellen, särskilt när modellen tillåter att resultatbaserade avgifter tas ut också vid negativt resultat.” Detta mått är specifikt för offentliggörande av resultatbaserade avgifter, medan riktlinjerna om marknadsföringskommunikation ska ge vägledning om rättvisande, tydlig och ej vilseledande information om kostnader som omfattas av marknadsföringskommunikationen. 10

amnesord:
Fund Management
Guidelines and Technical standards

title: Guidelines on marketing communications under the Regulation on cross-border distribution of funds

text: Riktlinjer

text: Riktlinjer om marknadsföringskommunikation enligt förordningen om gränsöverskridande distribution av fonder

text: 02/08/2021 |

text: SV

text: 1 Tillämpningsområde

text: Mottagare

text: Dessa riktlinjer gäller för förvaltningsbolag för fondföretag, inräknat fondföretag som inte har utsett ett förvaltningsbolag för fondföretag, förvaltare av alternativa investeringsfonder, förvaltare av europeiska riskkapitalfonder (EuVECA) och förvaltare av europeiska fonder för socialt företagande (EuSEF).

text: Omfattning

text: Riktlinjerna avser all marknadsföringskommunikation som är riktad till investerare eller potentiella investerare för fondföretag och AIF-fonder, inräknat när de inrättas som europeiska riskkapitalfonder, europeiska fonder för socialt företagande, europeiska långsiktiga investeringsfonder och penningmarknadsfonder. Exempel på dokument som kan anses utgöra marknadsföringskommunikation:

text: a) Alla meddelanden i vilka ett fondföretag eller en AIF-fond marknadsförs, oavsett format, inräknat dokument i pappersform eller information i elektroniskt format, tidningsartiklar, pressmeddelanden, intervjuer, annonser, dokument på internet, samt webbsidor, videopresentationer, direktsända presentationer, radiomeddelanden eller informationsdokument.

text: b) Meddelanden som läggs upp på en plattform för sociala medier, när sådana meddelanden hänvisar till ett kännetecken för ett fondföretag eller en AIF-fond, inräknat fondföretagets eller AIF-fondens namn. Vid tillämpningen av dessa riktlinjer ska termen ”sociala medier” förstås som all teknik som möjliggör socialt samspel och skapande av gemensamt innehåll online, såsom bloggar och sociala nätverk (Twitter, LinkedIn, Facebook, Instagram, Tiktok, Youtube, Discord osv.) eller diskussionsforum, oavsett metod för åtkomst/tillgång (särskilt elektroniskt, till exempel via dator eller mobila applikationer).

text: c) Marknadsföringsmaterial som riktar sig individuellt till investerare eller potentiella investerare och dokument eller presentationer som ett förvaltningsbolag för fondföretag, en AIF-förvaltare, en förvaltare av europeiska riskkapitalfonder eller en förvaltare av europeiska fonder för socialt företagande tillgängliggör för allmänheten på sin webbplats eller på någon annan plats (fondförvaltarens säte, distributörens säte, osv.).

text: d) Kommunikationer för marknadsföring av ett fondföretag eller en AIF-fond, riktade till investerare eller potentiella investerare i fondförvaltarens hemmedlemsstat eller i en värdmedlemsstat.

text: e) Kommunikationer från en tredje part som av marknadsföringsskäl används av ett förvaltningsbolag för fondföretag, en AIF-förvaltare, en förvaltare av europeiska riskkapitalfonder eller en förvaltare av europeiska fonder för socialt företagande.

text: Exempel på kommunikation som inte ska betraktas som marknadsföringskommunikation: 2

text: a) Rättsliga och lagstiftningsrelaterade dokument eller upplysningar om en fond, såsom prospekt eller information som ska tillhandahållas till investerare i enlighet med

text: artikel 23 i direktiv 2011/61/EU

text: artikel 13 i förordning (EU) nr 345/2013

text: eller

text: artikel 14 i förordning (EU) nr 346/2013

text: , dokument med basfakta för investerare och/eller basfaktadokument, års- och halvårsrapporter från fondföretag eller AIF-fonder, minnesanteckningar och bolagsordning, arbetsordning, trusturkund eller liknande dokument som krävs för att lagligen inrätta en fond, eller meddelande till en bolagsstämma av aktieägare eller andelsinnehavare.

text: b) Företagskommunikationer som utsänds av fondförvaltaren och som beskriver företagets verksamhet eller en viss marknadsutveckling på senare tid – såsom tillhandahållande av kvartals- eller halvårsresultat, meddelanden om vinstutdelning, organisationsmeddelanden eller ändringar av ledningen – som inte hänvisar till ett specifikt fondföretag eller en specifik AIF-fond eller en grupp fondföretag eller AIFfonder, om inte fondförvaltarnas verksamhet är begränsad till en enda fond eller ett litet antal fonder som på ett implicit sätt identifieras i sådan företagskommunikation.

text: c) Kortfattade meddelanden som utsänds online, särskilt på sociala medieplattformar (t.ex. Twitter, LinkedIn, Facebook, Instagram, Tiktok, Youtube, Discord osv), som bara innehåller en länk till en webbsida där en marknadsföringskommunikation finns tillgänglig, men inte innehåller någon information om en specifik AIF-fond, ett specifikt fondföretag eller en grupp fondföretag eller AIF-fonder.

text: d) Information eller kommunikation som utfärdats före marknadsföringen enligt det som avses i

text: artikel 4.1

text: (aea) i direktiv

text: Ikraftträdande

text: Dessa riktlinjer börjar gälla sex månader efter dagen för deras offentliggörande på Esmas webbplats på alla officiella EU-språk.

text: 2 Syfte

text: 1. Såsom anges i

text: artikel 4.6 i förordningen

text: är syftet med dessa riktlinjer att ange hur kraven för marknadsföringskommunikation, som fastställs i

text: artikel 4.1 i förordningen

text: , bör tillämpas. I dessa riktlinjer fastställs i synnerhet gemensamma principer för att säkerställa att all marknadsföringskommunikation som riktas till investerare är identifierbar som sådan och innehåller en beskrivning av riskerna och avkastningen vid köp av andelar eller aktier i en AIF-fond eller andelar i ett fondföretag på ett lika klart och tydligt sätt och att all information som ingår i marknadsföringskommunikationen är rättvisande, tydlig och ej vilseledande, med beaktande av det faktum att sådan kommunikation kan ske online. Riktlinjerna är dock inte avsedda att ersätta befintliga nationella krav på information som ska ingå i marknadsföringskommunikation (till exempel information om de skattevillkor som gäller för investeringen i den marknadsförda fonden) så länge dessa är förenliga med befintliga harmoniserade EU-regler (regler om offentliggörande av kostnader eller resultat i dokumentet med basfakta för investerare bör till exempel inte motsägas eller försvagas av andra nationella krav på offentliggörande av kostnader eller resultat i marknadsföringskommunikation).

text: 2. I enlighet med

text: artikel 4.6 i förordningen

text: kommer dessa riktlinjer att uppdateras regelbundet.

text: 3 Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: 3.1 Riktlinjernas status

text: 3. Detta dokument innehåller riktlinjer som antagits enligt artikel 16 i Esmaförordningen . Enligt artikel 16.3 i Esmaförordningen ska de nationella behöriga myndigheterna och finansmarknadsaktörerna med alla tillgängliga medel söka följa riktlinjerna och rekommendationerna.

text: 3.2 Rapporteringskrav

text: 4. De nationella behöriga myndigheter som omfattas av dessa riktlinjer ska meddela Esma om de följer eller avser att följa riktlinjerna, eller skälen till att de inte följer eller inte avser att följa riktlinjerna, inom två månader räknat från dagen då Esma offentliggör dem. Om inget svar inkommit inom denna tidsfrist anses de nationella behöriga myndigheterna inte uppfylla riktlinjerna. På Esmas webbplats finns en mall för denna typ av anmälningar.

text: 4 Riktlinjer om identifiering av marknadsföringskommunikation som sådan

text: 5. Alla hänvisningar till ett fondföretag eller en AIF-fond i en tidningsartikel, annons eller i ett pressmeddelande på internet eller något annat kommunikationsmedel får endast publiceras efter att hemlandets nationella behöriga myndighet för den marknadsförda fonden har gett sitt godkännande, i fall där ett sådant godkännande krävs för marknadsföringen, och i tillämpliga fall efter att förvaltningsbolaget för fondföretaget, AIFförvaltaren, förvaltaren av europeiska fonder för socialt företagande eller förvaltaren av europeiska riskkapitalfonder har mottagit ett meddelande med tillstånd att marknadsföra den lanserade fonden i den avsedda värdmedlemsstaten.

text: 6. Kravet om att marknadsföringskommunikationen ska vara identifierbar som sådan innebär att det i all marknadsföringskommunikation bör ingå tillräcklig information för att göra det tydligt att kommunikationen endast är framtagen av marknadsföringsskäl, inte är ett avtalsmässigt bindande dokument eller en informationshandling som krävs enligt någon rättslig bestämmelse, och inte är tillräcklig för att fatta ett investeringsbeslut. I detta sammanhang bör en marknadsföringskommunikation anses vara identifierad som sådan när den på en framträdande plats uppvisar termen ”marknadsföringskommunikation” (också när den föregås av #-tecknet, när tecknets användning framhäver den text som den föregår, vid marknadsföringskommunikation online), så att alla som ser eller lyssnar på den kan förstå att det rör sig om marknadsföringskommunikation.

text: 7. Dessutom bör marknadsföringskommunikationen innefatta en ansvarsfriskrivning, exempelvis följande: ”Detta är marknadsföringskommunikation. Läs [prospektet från [fondföretaget/AIFfonden/förvaltaren av europeiska fonder för socialt företagande/förvaltaren av europeiska riskkapitalfonder]/informationsdokumentet till AIF-fonden/förvaltaren av europeiska fonder för socialt företagande/förvaltaren av europeiska riskkapitalfonder] samt [dokumentet med basfakta för investerare/basfaktadokumentet](stryk det som inte är tillämpligt)] innan du fattar några definitiva investeringsbeslut.”

text: 8. Om denna ansvarsfriskrivning inte passar formatet och längden på en marknadsföringskommunikation online kan den bytas ut mot en mer kortfattad beskrivning av marknadsföringssyftet med kommunikationen, till exempel ordet ”marknadsföringskommunikation” vid en banner eller videoklipp på några sekunder på en webbsida eller ordet ”#marknadsföringskommunikation” för sociala medieplattformar.

text: 9. Friskrivningen bör framträda tydligt i marknadsföringskommunikationen. Tydligheten ska bedömas mot bakgrund av typen av kommunikation: för en videopresentation bör friskrivningen vara inbäddad i videon och det bör inte anses vara tillräckligt att endast visa friskrivningen i slutet av videon.

text: 10. En marknadsföringskommunikation bör inte anses vara identifierbar som sådan om den innehåller för många korshänvisningar till rättsliga eller regleringsrelaterade bestämmelser, såvida inte detta är lämpligt (t.ex. hänvisning till bestämmelserna i en nationell lag om funktionssättet för den specifika typ av AIF-fond som kommunikationen avser).

text: 5 Riktlinjer om beskrivning av risker och avkastning på ett lika klart och tydligt sätt

text: 11. När en marknadsföringskommunikation innehåller information om risker och avkastning bör följande krav vara uppfyllda.

text: 12. Marknadsföringskommunikation som hänvisar till potentiella fördelar med att köpa andelar eller aktier i en AIF-fond eller andelar eller aktier i ett fondföretag ska vara korrekt och alltid ge en rättvisande och framträdande bild av alla relevanta risker. Denna lika framträdande redogörelse av risker och avkastning bör bedömas i förhållande till både presentationen av och formatet för dessa beskrivningar.

text: 13. Vid tillhandahållande av information om risker och avkastning bör det teckensnitt och den teckenstorlek som används i beskrivningen av riskerna minst motsvara den förhärskande teckenstorleken inom hela den tillhandahållna informationen, och bör placeras på ett sätt som säkerställer att angivelsen är framträdande. Information om risker bör inte anges i en fotnot eller med små bokstäver i kommunikationens huvudtext. Ett bra exempel på hur risker och avkastning kan redovisas på ett lika klart och tydligt sätt är att ange dem i en 5 tabell med två kolumner eller sammanfatta dem i en lista som på en och samma sida tydligt skiljer risker och avkastning från varandra.

text: 14. Marknadsföringskommunikation bör inte hänvisa till avkastningen utan att också hänvisa till riskerna. I synnerhet bör marknadsföringskommunikationen inte bara bestå av en beskrivning av avkastningen och en hänvisning till ett annat dokument för beskrivningen av riskerna.

text: 15. Både riskerna och avkastningen ska antingen nämnas på samma nivå eller direkt efter varandra.

text: 6 Riktlinjer om rättvisande, tydlig och ej vilseledande marknadsföringskommunikation

text: 6.1 Allmänna krav

text: Marknadsföringskommunikationens lämplighet för målinvesterare eller potentiella investerare

text: 16. All marknadsföringskommunikation, oavsett målgrupp av investerare, bör innehålla rättvisande, tydlig och ej vilseledande information. Informationsnivån och det sätt på vilket informationen presenteras kan dock anpassas efter huruvida en investering i den marknadsförda fonden är öppen för icke-professionella investerare (dvs. fondföretag eller icke-professionella AIF-fonder), eller för professionella investerare (dvs. professionella AIF-fonder). Marknadsföringskommunikation som används för att marknadsföra fonder som är öppna för icke-professionella investerare bör i synnerhet inte innehålla för många tekniska formuleringar och den använda terminologin bör förklaras. Dessutom bör sådan kommunikation vara lättläst och i relevanta fall ge en lämplig förklaring av fondens komplicerade beskaffenhet och riskerna som investeringen kan medföra, för att därigenom förbättra investerarnas kännedom om den marknadsförda fondens egenskaper.

text: 17. Marknadsföringskommunikationen bör skrivas på det officiella språket eller ett av de officiella språken i den del av medlemsstaten där fonden distribueras, eller på ett annat språk som godtas av de nationella behöriga myndigheterna i medlemsstaten. Överensstämmelse med andra dokument

text: 18. Informationen i marknadsföringskommunikationen bör överensstämma med den marknadsförda fondens rättsliga dokument och lagstiftningsdokument enligt vad som är tillämpligt, särskilt följande: a) Prospektet eller informationen som ska göras tillgänglig för investerare enligt

text: artikel 23 i direktiv 2011/61/EU

text: eller

text: . b) Fondens rättsliga dokumentation, särskilt minnesanteckningar och bolagsordning, arbetsordning, trusturkund eller liknande dokument som krävs för att lagligen inrätta en fond. 6 c) Basfaktadokumentet eller dokumentet med basfakta för investerare. d) Den information som offentliggörs på webbplatserna för förvaltningsbolag för fondföretag, AIF-förvaltare, förvaltare av europeiska riskkapitalfonder och förvaltare av europeiska fonder för socialt företagande, enligt förordning

text: (EU) 2019/2088

text: . e) Års- och halvårsrapporterna.

text: 19. Detta krav kan tillämpas på bland annat tillhandahållandet av investeringspolicyn, den rekommenderade perioden för innehav, risker och avkastning, kostnader, tidigare och förväntat framtida resultat samt hållbarhetsrelaterade aspekter av investeringen.

text: 20. Överensstämmelse mellan marknadsföringskommunikationen och de rättsliga och lagstiftningsrelaterade dokumenten innebär inte att all relevant information som krävs för att fatta ett investeringsbeslut måste ingå i marknadsföringskommunikationen. Formuleringen eller presentationen i marknadsföringskommunikationen bör dock inte vara oförenlig med, utvidga, förminska betydelsen av eller motsäga någon information som nämns i den marknadsförda fondens rättsliga dokument eller lagstiftningsdokument.

text: 21. När indikatorer, simuleringar eller sifferuppgifter nämns eller tillhandahålls i marknadsföringskommunikation avseende risker och avkastning, kostnader eller tidigare och förväntade framtida resultatavkastningar bör dessa överensstämma med indikatorerna, simuleringarna eller sifferuppgifterna i fondens rättsliga dokument eller lagstiftningsdokument. Detta betyder att metoden och värdet för beräkningen av indikatorerna bör vara desamma som i de rättsliga dokumenten och lagstiftningsdokumenten, även om presentationen kan skilja sig åt. Beskrivning av investeringens egenskaper

text: 22. Följande krav bör gälla när egenskaper hos en investering beskrivs i marknadsföringskommunikation.

text: 23. Informationen om investeringens egenskaper ska hållas uppdaterad.

text: 24. Den mängd information som ingår i en marknadsföringskommunikation ska vara proportionell med kommunikationens storlek och format. När marknadsföringskommunikationen till exempel är i pappersformat eller i elektroniskt format ska teckensnitt och teckenstorlek vara sådana att informationen är lättläst. Om ljud eller video används ska talhastigheten och ljudvolymen göra det lätt att förstå och höra det som sägs.

text: 25. När valda egenskaper hos en investering beskrivs i marknadsföringskommunikationen bör tillräcklig information ges för att de centrala aspekterna hos dessa egenskaper ska vara förståeliga utan för många korshänvisningar till den marknadsförda fondens rättsliga dokument och lagstiftningsdokument.

text: 26. När egenskaper hos den marknadsförda fonden beskrivs närmare ska kommunikationen innehålla en korrekt beskrivning av den marknadsförda investeringens egenskaper. Kommunikationen bör därför vara utformad i enlighet med följande: a) När den marknadsförda fonden är öppen för icke-professionella investerare bör kommunikationen tydliggöra att den marknadsförda investeringen avser förvärv av 7 andelar eller aktier i en fond, och inte i en viss underliggande tillgång såsom en byggnad eller företagsaktier, då dessa bara är underliggande tillgångar som ägs av fonden. b) Kommunikationen ska åtminstone innehålla en kortfattad beskrivning av fondens investeringspolicy och förklara vilka typer av tillgångar som fonden kan investera i.

text: 27. När kommunikationen avser användningen av en finansiell hävstång, oavsett hur hävstången erhållits, bör den innehålla en förklaring till effekten av denna egenskap vad gäller risken för potentiellt ökade förluster eller avkastningar.

text: 28. När marknadsföringskommunikationen innehåller en beskrivning av investeringspolicyn för den marknadsförda fonden rekommenderas följande praxis för att underlätta investerarnas förståelse: a) När det gäller indexfonder bör orden ”passiv” eller ”passiv fondförvaltning” ingå utöver ordet ”index” eller ”indexstyrd”. b) När den marknadsförda fonden förvaltas aktivt bör termerna ”aktiv” eller ”aktiv fondförvaltning” användas. c) För aktiva fonder som förvaltas i förhållande till ett index bör referensvärdet dessutom tillhandahållas och graden av frihet från referensvärdet anges. d) För aktiva fonder som inte förvaltas utifrån något referensvärde bör detta också tydliggöras för investerare.

text: 29. Informationen i marknadsföringskommunikationen bör presenteras på ett sätt som sannolikt kommer att förstås av den genomsnittliga investeraren som den riktar sig till, eller som troligen mottar den. När marknadsföringskommunikationen avser en marknadsförd fond som är öppen för icke-professionella investerare bör det säkerställas att alla termer som beskriver investeringen är tydliga.

text: 30. Marknadsföringskommunikationen bör inte innehålla sådana hänvisningar till den nationella behöriga myndighetens namn som skulle innebära eller antyda myndighetens stöd för eller godkännande av de andelar eller aktier som marknadsförs i kommunikationen. Hänvisning får göras till intyg eller godkännanden för försäljning som beviljats av en nationell behörig myndighet, men detta får inte användas som försäljningsargument.

text: 31. När det gäller kortfattade marknadsföringsbudskap, såsom meddelanden på sociala medier, ska marknadsföringskommunikationen vara så neutral som möjligt samt innehålla anvisningar om var man hittar närmare information, särskilt med en länk till den relevanta webbsida där fondens informationsdokument finns tillgängliga.

text: 32. Alla påståenden som ingår i marknadsföringskommunikationen bör vara adekvat motiverade utifrån objektiva och kontrollerbara källor, som bör citeras. Kommunikationen ska inte innehålla alltför optimistiska formuleringar, såsom ”den bästa fonden” eller ”bästa förvaltaren”, formuleringar som kan förminska riskerna, såsom ”en säker investering” eller ”enkel avkastning”, eller formuleringar som kan antyda hög avkastning såvida det inte tydligt förklaras att en sådan hög avkastning kanske inte uppnås och att hela eller delar av investeringen riskerar att förloras. 8

text: 33. Jämförelse mellan den marknadsförda fonden och andra fonder bör begränsas till fonder med en liknande investeringspolicy och liknande risk- och avkastningsprofiler, såvida det inte ingår en relevant förklaring av skillnaderna mellan fonderna i marknadsföringsdokumenten.

text: 34. Alla hänvisningar till externa dokument, såsom oberoende analyser som publicerats av tredje part, bör åtminstone nämna källan till informationen och den tidsperiod som informationen i det externa dokumentet avser.

text: 6.2 Information om risker och avkastning

text: 35. Utöver de krav som fastställs i avsnitt 5 ovan, vad gäller beskrivningen av risker och avkastning ”på ett lika klart och tydligt sätt”, bör följande krav uppfyllas vid marknadsföringskommunikation som innehåller information om sådana risker och avkastningar.

text: 36. När den marknadsförda fondens riskprofil tillhandahålls i marknadsföringskommunikation bör en hänvisning göras till samma riskklassificering som den som ingår i basfaktadokumentet eller dokumentet med basfakta för investerare.

text: 37. Marknadsföringskommunikation i vilken riskerna och avkastningen av köp av andelar eller aktier i den marknadsförda fonden nämns, bör hänvisa till de relevanta risker som anges i basfaktadokumentet, dokumentet med basfakta för investerare, prospektet eller den information som avses i

text: artikel 23 i direktiv 2011/61/EU

text: eller

text: . I denna marknadsföringskommunikation bör det på ett klart och tydligt sätt även nämnas var fullständig information om riskerna finns att tillgå.

text: 38. Vid AIF-fonder som är öppna för icke-professionella investerare bör marknadsföringskommunikationen tydligt visa på investeringens illikvida karaktär där så är fallet.

text: 39. En återgiven rangordning i en marknadsföringskommunikation får bara baseras på liknande fonder vad gäller investeringspolicy och risk-/avkastningsprofil. Den återgivna rangordningen bör även innefatta en hänvisning till den relevanta tidsperioden (minst 12 månader eller en multipel av den) och fondens riskklassificering.

text: 40. Vid nyinrättade fonder, och fonder för vilka det inte finns några tidigare resultat registrerade, kan avkastningsprofilen bara återges genom att hänvisa till referensvärdets tidigare resultat eller till avkastningsmålet. Detta gäller under förutsättning att ett referensvärde eller ett avkastningsmål anges i de rättsliga och lagstiftningsrelaterade dokument som tillhör den marknadsförda fonden.

text: 6.3 Information om kostnader

text: 41. Vid hänvisning till kostnader kopplade till köp, innehav, omräkning eller försäljning av andelar eller aktier i AIF-fonder eller andelar i ett fondföretag bör marknadsföringskommunikationen innehålla en förklaring som gör det möjligt för 9 investerarna att förstå kostnadernas totala effekt på deras investering och på den förväntade avkastningen .

text: 42. När någon del av de totala kostnaderna ska betalas eller utgör ett belopp i en annan valuta än den som används i den medlemsstat där målgruppen av investerare är bosatta bör den berörda valutan tydligt anges i marknadsföringskommunikationen, med en varning om att kostnaderna kan öka eller minska på grund av fluktuerande valutakurser och växelkurser.

text: 6.4 Information om tidigare resultat och förväntat framtida resultat

text: Information om tidigare resultat

text: 43. När en marknadsföringskommunikation innehåller en hänvisning till den marknadsförda fondens tidigare resultat bör denna information, enligt punkt 22 ovan, överensstämma med det tidigare resultat som visas i prospektet, i den information som ska tillhandahållas till investerare i enlighet med

text: artikel 23 i direktiv 2011/61/EU

text: eller

text: , i basfaktadokumentet eller i dokumentet med basfakta för investerare. I synnerhet gäller att när resultatet mäts utifrån ett referensvärde i prospektet, den information som ska tillhandahållas till investerare i enlighet med

text: artikel 23 i direktiv 2011/61/EU

text: eller

text: , i basfaktadokumentet eller i dokumentet med basfakta för investerare, bör samma referensvärde tjäna som referens i marknadsföringskommunikationen.

text: 44. Information om tidigare resultat, inräknat tidigare resultat enligt simuleringar, bör inte vara den huvudsakliga informationen i marknadsföringskommunikationen. Den bör baseras på historiska uppgifter. Den ska hänvisa till den referensperiod som valts för att mäta resultatet samt ange uppgiftskällan. Tidigare resultat bör tillhandahållas för de föregående 10 åren för fonder som fastställer basfakta för investerare, eller för de föregående 5 åren för andra fonder, eller för hela den tidsperiod under vilken de relevanta fonderna har erbjudits om denna är kortare än 10 år för fonder som fastställer basfakta för investerare eller kortare än 5 år för andra fonder. Information om tidigare resultat bör alltid bygga på fullständiga 12-månadersperioder, men denna information kan kompletteras med det innevarande årets resultat, som uppdateras vid slutet av det senaste kvartalet.

text: 45. Alla förändringar som signifikant påverkar den marknadsförda fondens tidigare resultat, såsom byte av fondförvaltare, bör tillhandahållas på framträdande plats.

text: 46. Vid tillhandahållande av kumulativt resultat bör kommunikationen även visa fondens resultat för varje år inom perioden i fråga. För att detta ska visas på ett rättvisande och ej vilseledande sätt kan det kumulativa resultatet till exempel presenteras i diagramform.

text: 47. När information om tidigare resultat presenteras bör denna information föregås av följande förklaring: ”Tidigare resultat ska inte tolkas som en prognos om framtida avkastning”.

text: 48. Om informationen om tidigare resultat bygger på sifferuppgifter i en annan valuta än den som används i den medlemsstat där målinvesterarna är bosatta bör valutan tydligt anges, med en varning om att avkastningen kan öka eller minska på grund av valutafluktuationer.

text: 49. Om det inte finns någon tillgänglig information om den marknadsförda fondens tidigare resultat, särskilt om fonden är nyinrättad, bör man i marknadsföringskommunikationen undvika att tillhandahålla ett simulerat tidigare resultat som bygger på irrelevant information. Tillhandahållandet av ett simulerat tidigare resultat bör därför begränsas till marknadsföringskommunikation som gäller följande: a) Ett nytt aktieslag i en befintlig fond eller delfonder, där resultatet kan simuleras på grundval av resultatet av ett annat aktieslag, förutsatt att de två aktieslagen har samma (eller väsentligen samma) egenskaper. b) En ny feederfond vars resultat kan simuleras med hjälp av resultatet av dess masterfond, förutsatt att feederfondens strategi och mål inte medger innehav av andra tillgångar än andelar av masterfonden och kompletterande likvida tillgångar, eller att egenskaperna hos feederfonden inte väsentligt skiljer sig från masterfondens egenskaper.

text: 50. Information om simulerat tidigare resultat ska på motsvarande sätt uppfylla de krav som fastställs i punkterna 44–49 ovan. Information om förväntat framtida resultat

text: 51. När marknadsföringskommunikation hänvisar till det förväntade framtida resultatet och till den marknadsförda fondens avkastningsprofil bör följande krav gälla:

text: 52. Förväntat framtida resultat ska bygga på rimliga antaganden som stöds av objektiva data.

text: 53. Förväntat framtida resultat får bara anges per fond och inga aggregerade sifferuppgifter bör tillåtas.

text: 54. Förväntat framtida resultat bör anges med en tidshorisont som överensstämmer med fondens rekommenderade investeringshorisont.

text: 55. När information om förväntat framtida resultat presenteras utifrån tidigare resultat och/eller gällande förhållanden bör denna information föregås av följande förklaring: ”De presenterade scenarierna är beräkningar av framtida resultat som bygger på tidigare uppgifter om hur värdet på denna investering varierat, och/eller gällande marknadsförhållanden, och är ingen exakt indikator. Investeringens utfall är beroende av marknadsutvecklingen och av hur länge du behåller investeringen/produkten.” 11

text: 56. Dessutom bör marknadsföringskommunikationen åtminstone innehålla en friskrivning enligt vilken det framtida resultatet omfattas av beskattning beroende på varje investerares personliga situation och som kan förändras i framtiden.

text: 57. Informationen om förväntat framtida resultat bör innehålla en förklaring om att investeringen kan leda till ekonomisk förlust om det inte finns någon garanti för kapitalet.

text: 58. Om informationen avser en börshandlad fond bör marknadsföringskommunikationen innehålla information om de reglerade marknader där fonden är noterad, och om några sifferuppgifter om förväntat framtida resultat nämns i marknadsföringskommunikationen bör dessa baseras på fondens fondandelsvärde (NAV).

text: 6.5 Information om hållbarhetsrelaterade aspekter

text: 59. När en marknadsföringskommunikation hänvisar till de hållbarhetsrelaterade aspekterna av investeringen i den marknadsförda fonden bör följande krav vara uppfyllda:

text: 60. Informationen bör överensstämma med den information som ingår i den marknadsförda fondens rättsliga och lagstiftningsrelaterade dokument. I relevanta fall, beroende på typen av marknadsföringskommunikation, bör det i kommunikationen finnas en länk till den webbplats där information om hållbarhetsrelaterade aspekter lämnas i enlighet med förordning

text: (EU) 2019/2088

text: för den marknadsförda fonden.

text: 61. Information om den marknadsförda fondens hållbarhetsrelaterade aspekter bör inte väga tyngre än den utsträckning i vilken produktens investeringsstrategi integrerar hållbarhetsrelaterade faktorer eller mål.

text: 62. När marknadsföringskommunikationen hänvisar till den marknadsförda fondens hållbarhetsrelaterade aspekter bör det anges att beslutet att investera i den marknadsförda fonden ska fattas med beaktande av alla faktorer, egenskaper eller mål hos den marknadsförda fonden som beskrivs i dess prospekt, eller i informationen som ska tillhandahållas till investerare enligt

text: artikel 23 i direktiv 2011/61/EU

text: eller

text: , i tillämpliga fall. 12


text: EUT L 30.6.2017, s. 169/40.

text: Exempel på klassificering av Rekordinlösen för denna investerare och simulering av investerartyp deras beteende (de siffror som visas är inte verkliga): Investerartyp Under en dag Under en vecka Under en månad Stor institution 25 % 75 % 100 % Grupporgan 20 % 40 % 40 % (bank, försäkring, egenhandel) Investeringsfond 20 % 65 % 100 % Liten institution 10 % 25 % 40 % Private Banking- 15 % 40 % 75 % nätverk Icke-professionell 5 % 10 % 20 % investerare med distributör A Icke-professionell 7 % 15 % 20 % investerare med distributör B

text: Stressade inlösen för denna investerarkategori

text: Stor institution 75 % Grupporgan 0 % (bank, försäkring, (i egenhandel) överenskommels e med kapitalförvaltning sbolaget) Investeringsfond 65 % Liten institution 25 % Private Banking- 40 % nätverk Icke-professionell 10 % investerare med distributör A Icke-professionell 15 % investerare med distributör B

text: För att bygga en simulation av detta slag behöver förvaltaren göra antaganden om beteendet för varje investerartyp, delvis baserat på historiska inlösen. I exemplet ovan har förvaltaren noterat att de ickeprofessionella investerare som investerade genom distributör A är historiskt långsammare med att gå ur i händelse av svårigheter, men att de uppvisar samma beteende under en månad som ickeprofessionella investerare som investerade genom distributör B. Detta fiktiva exempel visar en möjlig klassificering som förvaltaren kan använda baserat på de uppgifter som finns om penningmarknadsfondens skulder och dess investerares beteende.

publisher: Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

sprak: sv

title: Guidelines on stress tests scenarios under Article 28 of the MMF Regulation

serie: riktlinjer

text: Riktlinjer

type: rubrik

text: Riktlinjer för stresstestscenarier enligt artikel 28 i förordningen om penningmarknadsfonder

text: 21/03/2018 |

text: SV

type: stycke

text: 1 Tillämpningsområde

text: Vem?

text: 1. Dessa riktlinjer gäller för i) nationella behöriga myndigheter, och ii) penningmarknadsfonder och förvaltare av penningmarknadsfonder enligt definitionen i Europaparlamentets förordning

text: (EU) 2017/1131

text: om penningmarknadsfonder (”förordningen om penningmarknadsfonder”). Vad?

text: 2. Genom dessa riktlinjer fastställs gemensamma referensparametrar för de stresstestscenarier som ska ingå i en penningmarknadsfonds stresstest som utförs i enlighet med

text: artikel 28 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder. När?

text: 3. Dessa riktlinjer gäller från och med de datum som anges i artiklarna

text: och

text: i förordningen om penningmarknadsfonder.

text: 2 Syfte

text: 4. Syftet med dessa riktlinjer är att säkerställa en gemensam, enhetlig och konsekvent tillämpning av bestämmelserna i

text: artikel 28.1 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder. I synnerhet, och enligt vad som anges närmare i

text: artikel 28.7 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder, fastställs i riktlinjerna gemensamma referensparametrar för de stresstestscenarier som ska ingå i stresstesterna, med hänsyn till följande faktorer som anges närmare i

text: artikel 28.1 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder: a) Hypotetiska förändringar i likviditetsnivå för tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj. b) Hypotetiska förändringar i kreditrisknivån för tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj, däribland kredithändelser och betygshändelser. c) Hypotetiska förändringar av räntor och växelkurser. d) Hypotetiska inlösensnivåer. e) Hypotetisk ökning eller minskning av spreaden mellan olika index till vilka räntorna för portföljens värdepapper är knutna. f) Hypotetiska systemchocker på makronivå som påverkar ekonomin som helhet.

text: 5. I enlighet med

text: artikel 28.7 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder kommer dessa riktlinjer att uppdateras minst varje år med hänsyn till den senaste tidens marknadsutveckling. I synnerhet kommer avsnitt 4.8 i dessa riktlinjer att uppdateras så att förvaltarna av penningmarknadsfonder får den information som behövs för att fylla i motsvarande fält i den rapporteringsmall som nämns i

text: artikel 37 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder. Denna information ska innefatta specifikationer av typen av stresstester som nämns i detta avsnitt 4.8 och kalibreringen av dem, samt sättet att rapportera resultatet av dem i rapporteringsmallen som nämns i

text: artikel 37.4 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder.

text: 3 Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: 3.1 Riktlinjernas status

text: 6. Detta dokument innehåller riktlinjer som antagits enligt artikel 16 i Esmaförordningen. Enligt artikel 16.3 i Esmaförordningen ska de nationella behöriga myndigheterna och finansmarknadsaktörerna med alla tillgängliga medel söka följa riktlinjer och rekommendationer.

text: 3.2 Rapporteringskrav

text: 7. Inom två månader efter det att Esma offentliggjort riktlinjerna ska de behöriga myndigheter som omfattas av dem anmäla till Esma på adressen [e-postadress] att de följer eller tänker följa riktlinjerna, alternativt ange skälen till varför de inte följer eller inte avser att följa riktlinjerna. Om de behöriga myndigheterna inte svarar inom denna tidsfrist kommer Esma att anse att myndigheterna inte följer riktlinjerna. En mall för meddelanden är tillgänglig på Esmas webbplats.

text: 4 Riktlinjer för stresstestscenarier enligt

text: artikel 28 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder

text: 4.1 Riktlinjer för vissa allmänna inslag i stresstestscenarierna för penningmarknadsfonder

text: Omfattningen av de föreslagna stresstestscenariernas effekter på penningmarknadsfonden

text: 8. I

text: artikel 28.1 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder krävs att det för penningmarknadsfonder ska finnas ”stresstestningsrutiner som identifierar möjliga händelser eller framtida förändringar i de ekonomiska villkoren som kan få ogynnsamma effekter på penningmarknadsfonden”.

text: 9. Detta lämnar utrymme för tolkning av exakt vad som menas med ”effekter på penningmarknadsfonden”, såsom - effekter på penningmarknadsfondens portfölj eller nettotillgångsvärde, - effekter på minimibeloppet i likvida tillgångar som förfaller på daglig basis eller veckobasis, så som hänvisas till i artikel 24

text: c

text: h

text: och artikel 25

text: c

text: e

text: i förordningen om penningmarknadsfonder, - effekter på penningmarknadsfondens förvaltares förmåga att tillgodose investerarnas begäran om inlösen, - effekter på skillnaden mellan det fasta nettotillgångsvärdet per andel eller aktie och nettotillgångsvärdet per andel eller aktie (så som uttryckligen nämns i

text: artikel 28.2 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder när det gäller penningmarknadsfonder med fast nettotillgångsvärde och penningmarknadsfonder med lågvolatilt nettotillgångsvärde), - effekter på förvaltarens förmåga att följa de olika diversifieringsreglerna enligt vad som anges närmare i

text: artikel 17 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder.

text: 10. Formuleringen i

text: artikel 28.1 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder bör innefatta olika möjliga definitioner. I synnerhet bör de stresstestscenarier som hänvisas till i

text: artikel 28 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder testa effekterna av de olika faktorer som förtecknas i

text: artikel 28.1 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder på i) penningmarknadsfondens portfölj eller nettotillgångsvärde, och ii) penningmarknadsfondens likviditetsspann (liquidity bucket) och/eller penningmarknadsfondens förvaltares förmåga att tillgodose investerarnas begäran om inlösen. Denna breda tolkning är i linje med ramen för stresstester i direktivet om förvaltare av alternativa investeringsfonder, som innefattar båda betydelserna i artiklarna

text: 15.3 b

text: och

text: . Specifikationerna som ingår i följande avsnitt 4.2–4.7 gäller därför stresstestscenarier ur båda de aspekter som nämns ovan.

text: 11. När det gäller likviditet ska det noteras att likviditetsrisk kan uppkomma genom (i) betydande inlösen, (ii) försämrad likviditet för tillgångarna, eller (iii) en kombination av dessa båda. Historiska scenarier och hypotetiska scenarier

text: 12. När det gäller båda stresstestscenarierna angående i) penningmarknadsfondens portfölj eller nettotillgångsvärde, och (ii) penningmarknadsfondens likviditetsspann och/eller penningmarknadsfondens förvaltares förmåga att tillgodose investerarnas begäran om inlösen, skulle förvaltarna kunna använda de faktorer som anges närmare i avsnitt 4.2– 4.7 med historiska och hypotetiska scenarier.

text: 13. Historiska scenarier återger parametrarna från tidigare händelser eller kriser och extrapolerar de effekter de skulle ha haft på penningmarknadsfondens nuvarande portfölj.

text: 14. När historiska scenarier används, bör förvaltarna variera tidsfönstren för att kunna bearbeta flera scenarier och undvika att få stressresultat som i för hög grad beror på ett godtyckligt tidsfönster (t.ex. en period med låga räntor och en annan med högre). Som exempel hänvisar några allmänt använda scenarier till skräpobligationer 2001, subprime-lån 2007, den grekiska krisen 2009 och kraschen på den kinesiska aktiemarknaden 2015. Dessa scenarier kan innehålla oberoende eller korrelerade chocker beroende på modellen.

text: 15. Hypotetiska scenarier syftar till att förutse en viss händelse eller kris genom att sätta upp dess parametrar och förutse dess effekter på penningmarknadsfonden. Exempel på hypotetiska scenarier är de som bygger på ekonomiska och finansiella chocker, risker för ett land eller för näringslivet (t.ex. konkurs för en suverän stat eller krasch i en näringslivssektor). Denna typ av scenario kan kräva att det skapas en panel med alla ändrade riskfaktorer, en korrelationsmatris och ett val av modell för finansiellt beteende. Den innehåller också sannolikhetsscenarier grundade på underförstådd volatilitet.

text: 16. Sådana scenarier kan vara enkelfaktor- eller multifaktorscenarier. Faktorer kan vara okorrelerade (fast inkomst, aktier, motpart, forex, volatilitet, korrelation etc.) eller korrelerade: en viss chock kan sprida sig till alla riskfaktorer, beroende på den korrelationstabell som används. Aggregering av stresstester

text: 17. Under vissa omständigheter kan dessutom förvaltare använda aggregerade stresstestscenarier på en serie penningmarknadsfonder eller rentav på alla penningmarknadsfonder som förvaltas av förvaltaren. Att aggregera resultat skulle ge en översikt och skulle t.ex. kunna visa den totala volym av tillgångar som innehas av förvaltarens samtliga penningmarknadsfonder i en viss position, och den potentiella följden om flera portföljer samtidigt skulle säljas ut ur den positionen under en likviditetskris. Omvända stresstester

text: 18. Utöver de stresstestscenarier som diskuteras i detta avsnitt, kan inkludering av omvända stresstester också vara fördelaktig. Avsikten bakom ett omvänt stresstest är att utsätta penningmarknadsfonden för stresstestscenarier fram till fallissemangsstadiet, inklusive den punkt då de lagstadgade gränsvärden som fastställs i förordningen om penningmarknadsfonder, såsom de som ingår i dess

text: artikel 37.3 a

text: , skulle överträdas. På så sätt skulle förvaltaren av en penningmarknadsfond ha ett annat verktyg för att utforska eventuella sårbarheter samt förebygga och lösa sådana risker. Kombination av de olika nämnda faktorerna i följande avsnitt 4.2–4.7 med investerarnas begäran om inlösen

text: 19. Alla faktorer som nämns i följande avsnitt 4.2–4.7 bör testas mot åtskilliga inlösensnivåer. Detta innebär inte att förvaltarna inte också bör testa dem separat (utan de kombineras med tester mot inlösensnivåer) för att kunna identifiera de motsvarande respektive effekterna. På vilket sätt man skulle kunna utföra denna kombination av de olika faktorerna som nämns i följande avsnitt 4.2–4.7 med investerarnas begäran om inlösen anges närmare i vart och ett av dessa avsnitt.

text: 20. I detta sammanhang skulle det kunna krävas vissa hypoteser om förvaltarens beteende när det gäller att tillgodose begäran om inlösen.

text: 21. Ett praktiskt exempel på ett möjligt genomförande ges i bilaga 1 A. Stresstester när det gäller penningmarknadsfonder med fast nettotillgångsvärde och penningmarknadsfonder med lågvolatilt nettotillgångsvärde

text: 22. I

text: artikel 28.2 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder anges att penningmarknadsfonder med fast och lågvolatilt nettotillgångsvärde, utöver de stresstestkriterier som fastställs i

text: artikel 28.1

text: , för olika scenarier ska uppskatta skillnaden mellan det fasta nettotillgångsvärdet per andel eller aktie och nettotillgångsvärdet per andel eller aktie. När de uppskattar denna skillnad, och om förvaltaren av penningmarknadsfonder är av uppfattningen att detta skulle kunna vara användbar ytterligare information, kan det också vara relevant att uppskatta vilka effekter de relevanta faktorer som ingår i avsnitt 4.2–4.7 har på portföljens volatilitet eller på volatiliteten för fondens nettotillgångsvärde. Faktorerna som nämns i följande avsnitt 4.2–4.7 är icke uttömmande

text: 23. De faktorer som fastställs i följande avsnitt 4.2–4.7 är minimikrav. Förvaltaren skulle förväntas anpassa arbetssättet efter sina penningmarknadsfonders särskilda egenskaper och lägga till eventuella faktorer eller krav som skulle bedömas som användbara för stresstestövningen. Exempel på andra faktorer som skulle kunna beaktas är bl.a. reporäntan, med tanke på att penningmarknadsfonder är en betydande aktör på den marknaden.

text: 24. Mer allmänt bör förvaltaren bygga upp ett antal scenarier, med olika allvarlighetsgrader, som skulle kombinera alla de relevanta faktorerna (vilket innebär att det inte bara borde finnas separata stresstester för varje faktor – se också följande avsnitt 4.2–4.7).

text: 4.2 Riktlinjer för upprättandet av gemensamma referensparametrar för stresstestscenarierna sett till hypotetiska förändringar i likviditetsnivå för tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj

text: 25. När det gäller förändringar av likviditetsnivån för de tillgångar som nämns i

text: artikel 28.1 a i förordningen

text: om penningmarknadsfonder, skulle förvaltarna kunna beakta sådana parametrar som - skillnaden mellan bästa köppris och bästa säljpris (bid-ask spread), - handelsvolymerna, - tillgångarnas löptidsprofil, - antalet motparter som är aktiva på andrahandsmarknaden. Detta skulle återspegla att bristande likviditet för tillgångar kan bero på problem som har med andrahandsmarknaderna att göra, men att det också kan röra sig om tillgångens löptid.

text: 26. Förvaltaren skulle också kunna överväga ett stresstestscenario som skulle återspegla en extrem incident med likviditetsbortfall p.g.a. dramatiska inlösen, genom att likviditetsstresstestet kombineras med en bid-ask spread multiplicerad med en viss faktor samtidigt som man förutsätter en viss inlösenssats för nettotillgångsvärdet.

text: 4.3 Riktlinjer för upprättandet av gemensamma referensparametrar för stresstestscenarierna sett till hypotetiska förändringar i kreditrisknivån för tillgångarna i penningmarknadsfondens portfölj, däribland kredithändelser och betygshändelser

text: 27. När det gäller förändringarna av kreditrisknivån för tillgången som nämns i

text: artikel 28.1 b

text: , bör vägledningen om denna faktor inte vara alltför normerande eftersom ökande eller minskande kreditspread vanligen bygger på marknadsvillkor som utvecklas snabbt.

text: 28. Förvaltarna skulle dock till exempel kunna ta hänsyn till - nedgradering eller fallissemang för vissa av portföljens värdepapperspositioner, som var och en representerar relevanta exponeringar i penningmarknadsfondens portfölj, - fallissemang för den största positionen i portföljen i kombination med nedgraderade kreditbetyg för tillgångarna i portföljen, - parallella ändringar av kreditspreaden på en viss nivå för alla tillgångar som innehas i portföljen.

text: 29. När det gäller sådana stresstester som inbegriper ändringar av kreditrisknivåerna för tillgången, skulle det också vara relevant att ta hänsyn till sådana stresstesters effekter på kreditkvalitetsbedömningen för den motsvarande tillgången i samband med den metodik som beskrivs i

text: artikel 19 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder.

text: 30. Förvaltaren bör, i syfte att kombinera olika faktorer, kombinera ändringar av kreditrisknivån för de tillgångar som innehas i penningmarknadsfondens portfölj med givna inlösensnivåer. Förvaltaren skulle kunna överväga ett stresstestscenario som skulle återspegla en extrem stresshändelse p.g.a. osäkerhet om marknadsdeltagares solvens, som skulle leda till höjda riskpremier och kvalitetsflykt. Detta stresstestscenario skulle kombinera fallissemanget för en viss procentandel av portföljen med uppåtgående spread samtidigt som man förutsätter en viss inlösenssats för nettotillgångsvärdet.

text: 31. Förvaltaren skulle också kunna överväga ett stresstestscenario som skulle kombinera ett fallissemang för en viss procentandel av portföljens värde med en ökning av de kortsiktiga räntorna och en viss inlösenssats för nettotillgångsvärdet.

text: 4.4 Riktlinjer för upprättandet av gemensamma referensparametrar för stresstestscenarierna sett till hypotetiska förändringar av räntor och växelkurser

text: 32. När det gäller ändringsnivåerna för räntor och växelkurser som nämns i

text: artikel 28.1 c i förordningen

text: om penningmarknadsfonder, skulle förvaltarna kunna överväga stresstester av parallella förändringar av en viss nivå. Mer specifikt skulle förvaltarna kunna överväga, beroende på vad deras strategi har för särskild karaktär: i. En höjd nivå av kortsiktiga räntor, där enmånads- och tremånadersräntorna på statsobligationer går upp samtidigt och man förutsätter en viss inlösenssats. ii. En gradvis ökning av de långsiktiga räntorna för statsobligationer. iii. En parallell och/eller icke-parallell ändring av räntekurvan som skulle ändra den kort-, medellång- och långsiktiga räntan. iv. Rörelser i valutakursen (basvaluta kontra andra valutor).

text: 33. Förvaltaren skulle också kunna överväga ett stresstestscenario som skulle återspegla en extrem händelse med höjda räntor där en höjning av de kortsiktiga räntorna kombineras med en viss inlösenssats. Förvaltaren skulle också kunna överväga en matris med räntor/kreditspread.

text: 4.5 Riktlinjer för upprättandet av gemensamma referensparametrar för stresstestscenarierna sett till hypotetiska inlösensnivåer

text: 34. När det gäller de inlösensnivåer som nämns i

text: artikel 28.1 d i förordningen

text: om penningmarknadsfonder, skulle förvaltarna kunna överväga inlösensstresstester som följer av historiska eller hypotetiska inlösensnivåer eller med inlösen som maximum av antingen en viss procentandel av nettotillgångsvärdet eller ett bortvalsinlösensalternativ som utövas av de viktigaste investerarna.

text: 35. Stresstester om inlösen bör innefatta de särskilda åtgärder som penningmarknadsfonden har konstitutionell befogenhet att aktivera (exempelvis spärrar och varsel om inlösen).

text: 36. Simuleringen av inlösen bör kalibreras baserat på stabilitetsanalys av tillgångarna (d.v.s. kapitalet), som i sig är beroende av typen av investerare (institution, icke-professionella investerare, Private Banking etc.) och tillgångarnas koncentration. Tillgångarnas särskilda egenskaper och eventuella cykliska förändringar av inlösen skulle behöva tas i beaktande när inlösensscenarier upprättas. Det finns emellertid många sätt att testa tillgångar och inlösen. Exempel på betydande inlösensscenarier är i) inlösen av en procentandel av tillgångarna, ii) inlösen som motsvarar de största inlösen som någonsin setts, iii) inlösen baserade på en beteendemodell för investerare.

text: 37. Inlösen av en procentandel av tillgångarna skulle kunna definieras baserat på frekvensen för beräkning av nettotillgångsvärdet, eventuell varseltid för inlösen och typen av investerare.

text: 38. Det ska noteras att likvidering av positioner utan att störa portföljtilldelningen kräver en teknik som är känd som slicing, varigenom samma procentandel av varje tillgångstyp (eller varje likviditetsklass om tillgångarna kategoriseras utifrån sin likviditet, också kallat bucketing) säljs, i stället för att de mest likvida tillgångarna säljs först. Stresstestets utformning och utförande bör ta hänsyn till och ange närmare om en slicingmetod ska tillämpas eller som kontrast en vattenfallsmetod (dvs. att sälja de mest likvida tillgångarna först).

text: 39. I händelse av inlösen av andelar från de största investerarna skulle förvaltarna, i stället för att definiera en godtycklig procentandel för inlösen som i det föregående fallet, kunna använda information om penningmarknadsfondens investerarbas för att förfina stresstestet. I synnerhet det scenario som inbegriper inlösen av andelar från de största investerarna bör kalibreras baserat på hur fondens tillgångar är koncentrerade och förbindelserna mellan förvaltaren och penningmarknadsfondens huvudsakliga investerare (och i hur hög grad investerarnas beteende bedöms som volatilt).

text: 40. Förvaltarna skulle också kunna göra stresstestscenarier som inbegriper inlösen som motsvarar de största inlösen som någonsin setts i en grupp av liknande (geografiskt eller sett till fondtyp) penningmarknadsfonder, eller över alla fonder som förvaltas av förvaltaren. De största inlösen som bevittnats tidigare är dock inte nödvändigtvis en pålitlig indikator på de värsta inlösen som kan inträffa i framtiden.

text: 41. Ett praktiskt exempel på ett möjligt genomförande ges i bilaga 1 B.

text: 4.6 Riktlinjer för upprättandet av gemensamma referensparametrar för stresstestscenarierna sett till hypotetisk ökning eller minskning av spreaden mellan olika index till vilka räntorna för portföljens värdepapper är knutna

text: 42. När det gäller omfattningen av en ökning eller minskning av spreaden mellan olika index till vilka räntorna för portföljens värdepapper är knutna, som nämns i

text: artikel 28.1 e i förordningen

text: om penningmarknadsfonder, skulle förvaltarna kunna ta hänsyn till ökningen av spread i olika sektorer som penningmarknadsfondens portfölj exponeras för, i kombination med varierande ökning av aktieägares inlösen. Förvaltarna skulle i synnerhet kunna överväga en ökning av spread som går upp.

text: 4.7 Riktlinjer för upprättandet av gemensamma referensparametrar för stresstestscenarierna sett till hypotetiska systemchocker på makronivå som påverkar ekonomin som helhet

text: 43. När det gäller identifiering av systemchocker på makronivå som påverkar ekonomin som helhet, som nämns i

text: artikel 28.1 f i förordningen

text: om marknadsfonder, bör vägledningen på denna punkt inte vara preskriptiv, eftersom valet av hypotetiska systemchocker på makronivå i hög grad är beroende av den senaste utvecklingen på marknaden.

text: 44. Esma är emellertid av uppfattningen att förvaltarna skulle kunna använda ett omvänt scenario i förhållande till BNP. Förvaltarna skulle också kunna återge systemchocker på makronivå som påverkat ekonomin som helhet tidigare.

text: 45. Exempel på sådana globala stresstestscenarier som förvaltaren skulle kunna överväga ges i bilaga 1 C.

text: 4.8 Riktlinjer för fastställande av gemensamma referensstresstestscenarier vars resultat bör inkluderas i rapporteringsmallen som nämns i

text: artikel 37.4 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder

text: 46. Förutom stresstesterna som förvaltare av penningmarknadsfonder utför med hänsyn till de krav som ingår i avsnitt 4.1–4.7 i dessa riktlinjer, bör förvaltare av penningmarknadsfonder utföra gemensamma stresstestscenarier vars resultat bör ingå i rapporteringsmallen som nämns i

text: artikel 37.4 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder.

text: 47. Förvaltare av penningmarknadsfonder bör i rapporteringsmallen som nämns i

text: artikel 37.4 i förordningen

text: om penningmarknadsfonder inkludera resultaten av följande stresstester: Riskfaktor Kalibrering Resultat Likviditet Kredit Valutakurs Ränta Inlösensnivå Spread mellan olika index till vilka räntorna för portföljens värdepapper är knutna. Makro Multivariat

text: 48. Sett till resultaten av det ovan nämnda rapporterade stresstestet, med tanke på att de två huvudmålen med stresstesterna är att mäta effekterna av givna chocker på nettotillgångsvärdet och påverkan på likviditeten, bör båda effekterna rapporteras.

text: 5 Bilaga

text: 5.1 Bilaga 1

text: A

text: Exempel på stress där de olika faktorerna som nämns i avsnitt 4.2–4.7 kombineras med investerarnas begäran om inlösen

text: Ett praktiskt exempel på ett möjligt genomförande av avsnittet ”Kombination av de olika nämnda faktorerna i följande avsnitt 4.2–4.7 med investerarnas begäran om inlösen” ges nedan.

text: I tabellen nedan uppskattas de förluster som penningmarknadsfonderna ådrar sig i händelse av inlösen eller marknadsstress (kredit- eller räntechocker).

text: Första scenariot: kreditpremiumchock på 25 bps

text: Andra scenariot: räntechock på 25 bps

text: De tre största Mycket investerarna stabila (25 %) investerare

text: (15 %)

text: Inlösen 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 %

text: Inledande 11 12 2 bps 3 bps 5 bps 6 bps 8 bps 9 bps portfölj bps bps

text: Första 7 13 18 24 32 45 66 110 236 9 bps scenariot bps bps bps bps bps bps bps bps bps

text: Andra 3 12 16 21 28 38 85 4 bps 6 bps 9 bps scenariot bps bps bps bps bps bps bps

text: Vägd genomsnittlig

text: 105 117 131 149 169 192 219 249 290 320

text: livslängd (dagar)

text: Detta stresstest visar att en inlösen från de tre största investerarna (25 % av nettotillgångarna) skulle skjuta fram den vägda genomsnittliga livslängden (WAL) över den lagstadgade 120dagarströskeln (för en kortsiktig penningmarknadsfond) och göra att portföljen tappar i regionen på 2–3 bps under normala förhållanden. Samma nivå av kumulativa inlösen med en räntehöjning på 25 bps skulle orsaka en förlust på omkring 13–18 bps.

text: B

text: Exempel på inlösen baserade på en investerarbeteendemodell, i enlighet med fördelningen av skulder efter investerarkategori. Detta innebär simulering av beteendet för varje typ av investerare och fastställer en simulering baserad på sammansättning av skulder för penningmarknadsfonden.

text: C

text: 1. Exempel på globala stresstestscenarier som förvaltaren skulle kunna överväga: 2. i. Lehman Brothers-händelsen med kalibrering av alla relevanta faktorer en månad före detta företags fallissemang. ii. A) Ett scenario som innehåller en kombination av följande tre faktorer: i) en parallell förändring av räntan (x), ii) en förändring av kreditspread (y) och iii) en inlösensstress (z). iii. B) Ett scenario som innehåller en kombination av följande tre faktorer: i) en parallell förändring av räntan (x), ii) en förändring av kreditspread (y) och iii) en inlösensstress (z). Variablerna x, y och z är då de värsta siffrorna/förändringarna som fonden upplevt, på oberoende basis, de senaste tolv månaderna.

type: vagledning

utgivare: esma