amnesord:
Necessity & Proportionality
Finance & Economy

title: Maintenance obligations

text: C 242/20 SV Europeiska unionens officiella tidning 7.10.2006

text: EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN

text: Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till rådets förordning om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet (KOM(2005) 649 slutlig)

text: (2006/C 242/14)

text: EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR underhållsskyldige befinner sig och att bedöma hans förmögenhet, samt de bestämmelser som gäller den undermed beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska hållsberättigade (kapitel VIII och bilaga V). gemenskapen, särskilt artikel 286,

text: med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8, 3. Avsikten med förslaget är särskilt att utse nationella centralmyndigheter som skall underlätta indrivning av undermed beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv hållsbidrag genom utbyte av relevant information. Datatill-

text: av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda synsmannen instämmer i att utbyte av personuppgifter personer med avseende på behandling av personuppgifter och skall tillåtas i den utsträckning som det är nödvändigt för om det fria flödet av sådana uppgifter, att fastställa var underhållsskyldiga befinner sig och för att bedöma deras egendom och inkomst, samtidigt som man med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning fullt ut beaktar de krav som går tillbaka på

text: (EG) nr 45/2001

text: av den 18 december 2000 om skydd för direktiv

text: om skydd för enskilda personer med enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen avseende på behandling av personuppgifter (skäl 21). Databehandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för tillsynsmannen välkomnar därför hänvisningen (skäl 22) sådana uppgifter, särskilt

text: artikel 41

text: , till respekten för familjelivet och privatlivet och skyddet av personuppgifter i enlighet med artiklarna 7 och 8 i Euromed beaktande av kommissionens begäran om yttrande i peiska unionens stadga om de grundläggande rättigheenlighet med

text: artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001

text: , terna. mottagen den 29 mars 2006,

text: ANTAGIT FÖLJANDE YTTRANDE: 4. I förslaget fastställs en mekanism för utbyte av information om den underhållsskyldige och den underhållsberättigade för att underlätta fastställande och indrivning av underhållsbidrag. För detta ändamål kommer man att utse natio- I. Inledning nella centralmyndigheter som skall behandla ansökningar om information som lämnas in av nationella rättsliga

text: Samråd med datatillsynsmannen

text: myndigheter (från andra medlemsstater) och för att samla in personuppgifter från olika nationella förvaltningar och

text: 1. Kommissionen skickade förslaget till rådets förordning om myndigheter för att tillgodose ansökningarna. Det vanliga domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verk- förfarandet kommer att vara följande: En underhållsberätställighet av domar samt samarbete i fråga om underhålls- tigad lämnar in en ansökan via en domstol. Den nationella skyldighet till datatillsynsmannen i ett brev av den 29 mars centralmyndigheten skickar på begäran av domstolen en 2006. Enligt datatillsynsmannen bör detta yttrande nämnas ansökan till centralmyndigheterna i den anmodade i förordningens ingress. medlemsstaten (på ett speciellt formulär som återfinns i bilaga V). De anmodade centralmyndigheterna samlar in den begärda informationen och svarar den ansökande cent- Förslaget i sitt sammanhang ralmyndigheten som sedan överlämnar informationen till den ansökande domstolen.

text: 2. Datatillsynsmannen välkomnar detta förslag i den utsträckning som dess syfte är att underlätta indrivning av gränsöverskridande underhållsbidrag inom EU. Förslaget har stor räckvidd eftersom det behandlar frågor som rör domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande, verkställighet samt 5. Datatillsynsmannen kommer i detta yttrande att främja samarbete. Detta yttrande kommer endast att omfatta de respekten för den grundläggande rättigheten till skydd av bestämmelser som påverkar skyddet av personuppgifter, personuppgifter och samtidigt sörja för att de mekanismer särskilt de bestämmelser som rör samarbetet och utbytet som föreslås för att underlätta indrivning av gränsöverskriav information som gör det möjligt att fastställa var den dande underhållsbidrag är effektiva. 7.10.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 242/21

text: 6. Från denna utgångspunkt är det först av allt nödvändigt att 11. Datatillsynsmannen anser att kommissionen vid bedömanalysera förslaget i dess sammanhang genom att analysera ningen av de olika alternativen särskilt och noggrannare underhållsskyldighetens relevanta särdrag. underhållsskyl- bör överväga – såväl i sin preliminära konsekvensanalys dighet är för det första mycket komplicerat eftersom olika som i utformningen av förslaget – vart och ett av de situationer omfattas: skyldigheten kan gälla barn, makar möjliga alternativens effekt på skyddet av personuppgifter eller skilda makar och till och med föräldrar eller far- och och de möjliga skyddsåtgärderna. I synnerhet är det när morföräldrar. Till grund för underhållsbidragen ligger dess- det gäller detta förslag väsentligt att de bestämmelser som utom pågående, dynamiska situationer och bidragen kan reglerar centralmyndigheternas verksamhet noga begränsar hanteras av såväl enskilda som offentliga parter ( ). deras uppgifter och tydligt anger systemets funktion.

text: 7. Denna komplexitet, som bekräftas av kommissionens konsekvensanalys ( ), tilltar om man beaktar de väldiga skillnaderna på detta område mellan de 25 medlemssta- II. Sambanden med den nuvarande rättsliga ramen för terna. Materiell rätt och processrätt skiljer sig mycket i dataskydd frågor som rör fastställande av underhållsskyldighet, bedömning av underhållsskyldighet samt underhållsskyldighetens längd, domstolarnas utredningsbefogenheter osv.

text: 12. Datatillsynsmannen noterar att det nuvarande förslaget inte bara bör beakta komplexiteten i nationella bestämmelser om underhållsskyldighet utan även säkerställa att den 8. De olika slagen av underhållsskyldighet återspeglas i en del befintliga nationella lagstiftning om skydd av personuppbestämmelser i förslaget. I skäl 11 och

text: artikel 4.4

text: hänvisar gifter som antagits enligt direktiv

text: iakttas fullt ut. man till exempel särskilt till underhållsskyldighet när det gäller underåriga, medan man i skäl 17 och

text: artikel 15

text: skiljer mellan skyldighet gentemot barn, sårbara vuxna, makar och före detta makar och underhållsskyldighet av 13. I förslaget finns föreskrifter om nationella centralmyndigannat slag. heters tillgång till personuppgifter som innehas av olika nationella förvaltningar och myndigheter. Dessa personuppgifter – som har insamlats av olika myndigheter för andra ändamål än indrivning av underhållsbidrag – 9. Dessa överväganden ska vederbörligen beaktas även när kommer att samlas av nationella centralmyndigheter och man behandlar frågor som rör skydd av personuppgifter, sedan översändas till den ansökande rättsliga myndigheten särskilt när man bedömer proportionaliteten i informa- i en medlemsstat via den medlemsstatens utsedda centraltionsutbytet. Olika slag av underhållsskyldighet kan myndighet. Från dataskyddssynpunkt ger detta upphov till medföra olika befogenheter för nationella domstolar att olika slags frågor: det ändrade ändamålet med behandbegära information och kan också vara avgörande för lingen, de rättsliga grunderna för de nationella centralmynvilket slag av personuppgifter som får behandlas och digheternas behandling och fastställandet av de regler om utbytas i ett specifikt fall. Detta är ännu viktigare om man dataskydd som är tillämpliga på rättsliga myndigheters tänker på att syftet med det aktuella förslaget inte är att ytterligare behandling. harmonisera medlemsstaternas nationella lagar om underhållsskyldighet. Ändrat ändamål med behandlingen

text: 14. Principen om begränsningen av ändamålet är en av grund- Valet av ett centraliserat system principerna i skyddet av personuppgifter. Enligt denna princip ”skall [personuppgifter] samlas in för särskilda, utryckligt angivna och berättigade ändamål; senare behandling får inte ske på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål” (

text: artikel 6.1 i direktiv 95/46/EG

text: ). 10. Som redan nämnts innehåller förslaget ett system varigenom information utbyts indirekt via de nationella centralmyndigheterna och inte direkt genom domstolarna. Detta val är inte neutralt från dataskyddssynpunkt och bör ges en tillfredsställande motivering. De ytterligare överför- 15. Ändring av det ändamål för vilket personuppgifter ingarna av information mellan domstolar och centralmyn- behandlas kan emellertid motiveras på grund av

text: artikel 13

text: digheter och dessa myndigheters tillfälliga lagring av infor- i direktiv

text: , där det fastställs några undantag från denna allmänna princip. Särskilt

text: artikel 13.1 f

text: – myndigmation kommer faktiskt att öka riskerna när det gäller hetsutövning – eller

text: artikel 13.1 g

text: – skydd av den registreskyddet av personuppgifter. rades eller andras fri- och rättigheter – kan i detta fall moti- 1 vera ett undantag från principen om begränsningen av ( ) En hänvisning till underhållsskyldighet som offentliga myndigheter står för återfinns i artikel 16 i förslaget. ändamålet. Dessa artiklar kan medge att de nationella 2 förvaltningarna och myndigheterna översänder de begärda ( ) Kommissionens arbetsdokument – Konsekvensanalys, av den 15 december 2005, sidorna 4–5. personuppgifterna till den nationella centralmyndigheten. C 242/22 SV Europeiska unionens officiella tidning 7.10.2006

text: 16. Icke desto mindre skall enligt direktivets

text: artikel 13

text: dessa är relevanta även när det gäller detta förslag. Domstolen undantag vara nödvändiga och grundade på lagstiftning. avgjorde särskilt att intrång i privatlivet, till exempel de Detta betyder antingen att den förordning som föreslås – undantag från principerna för dataskydd som grundar sig genom att den är direkt tillämplig – skall anses vara till- på ändamålet allmänintresse, bör vara proportionella, räcklig för att kraven i

text: artikel 13

text: skall vara uppfyllda eller nödvändiga, föreskrivna i lagstiftningen och förutsebara. att medlemsstaterna måste anta specifik lagstiftning. Under alla omständigheter rekommenderar datatillsynsmannens starkt att det i förslaget föreskrivs en explicit och tydlig 20. Datatillsynsmannen konstaterar att det vore högst önskvärt skyldighet för berörda nationella förvaltningar och myndig- att explicit förtydliga den fullständiga tillämpligheten av de heter att lämna begärd information till nationella central- regler om dataskydd som går tillbaka på direktiv myndigheter. Detta skulle borga för att nationella förvalt-

text: . Detta skulle kunna göras genom tillägg av en ningars översändande av personuppgifter till nationella specifik punkt i

text: artikel 48

text: , som för närvarande behandlar centralmyndigheter helt klart vore nödvändigt för att full- förhållandena till och eventuella konflikter med övriga göra en rättslig förpliktelse som åvilar de relevanta natio- gemenskapsinstrument men inte anger direktiv

text: . nella förvaltningarna och således grundar sig på

text: artikel 7 c i direktiv 95/46/EG

text: . Den rättsliga grunden för förslaget

text: 21. Den rättsliga grund som föreslås föranleder datatillsyns- Rättsliga grunder för nationella centralmyndigheters behandling av mannen att upprepa en del synpunkter som redan frampersonuppgifter 2 förts i tidigare yttranden ( ).

text: 17. Liknande överväganden skall göras när det gäller de rätts- 22. För det första ger den rättsliga grunden rådet möjlighet att liga grunderna för nationella centralmyndigheters behand- besluta att överföra detta område från förfarandet med ling av personuppgifter. Att utse eller inrätta dessa myndig- enhällighet till medbeslutandeförfarandet. Även här föreheter enligt förslaget kommer att medföra att de samlar in, drar datatillsynsmannen det senare förfarandet, som i ordnar och översänder personuppgifter. högre grad kan borga för att samtliga institutioner är helt involverade och att den grundläggande rättigheten till skydd av personuppgifter beaktas fullt ut.

text: 18. Nationella centralmyndigheters behandling av personuppgifter kan grundas på artikel 7 c eller 7 e i direktiv 23. För det andra har domstolen enligt artikel 68 i EG-

text: , eftersom denna behandling är nödvändig för att fördraget fortfarande begränsade befogenheter på detta fullgöra de rättsliga förpliktelser (som föreskrivs i förslaget) område, särskilt när det gäller förhandsavgöranden. För att som åvilar nationella centralmyndigheter eller för att utföra säkerställa en enhetlig tillämpning av den förordning som en arbetsuppgift av allmänt intresse som de anförtrotts. föreslås nödvändiggör detta en ännu tydligare utformning av bestämmelserna i förslaget, även i frågor som rör skyddet av personuppgifter. Rättsliga myndigheters behandling och tillämpligheten av direktiv

text: Eventuellt kommande utbyte av personuppgifter med tredjeländer

text: 24. Det aktuella förslaget medger inte utbyte av personupp- 19. När det gäller de rättsliga myndigheternas fortsatta behandgifter med tredjeländer, men internationellt samarbete föreling skall hänsyn tas till den rättsliga grunden för förordslås explicit i motiveringen. I detta sammanhang är det ningen. Genom Amsterdamfördraget kom

text: artiklarna 61

text: anmärkningsvärt att man nämner de pågående förhandoch 67 i EG-fördraget att omfattas av EG-fördragets lingarna om en ny övergripande konvention från Haagkontillämpningsområde. Detta innebär att tillämpningsområdet ferensen för internationell privaträtt om internationell för direktiv

text: , som utesluter verksamhet som inte indrivning av underhåll. omfattas av gemenskapsrätt, innefattar detta område endast efter det att Amsterdamfördraget trädde i kraft. Eftersom detta område inte omfattades av direktivet när detta 25. Det är självklart att det genom detta internationella samarantogs, är det därför troligt att inte alla medlemsstater fullt bete troligen kommer att föreskrivas mekanismer för ut har genomfört reglerna om dataskydd när det gäller utbyten av personuppgifter med tredjeländer. I detta avsecivila rättsliga myndigheters verksamhet: harmoniseringen ende vill datatillsynsmannen åter betona att sådana utbyten av nationell lagstiftning om dataskydd är, särskilt inom endast bör medges om tredjelandet garanterar en tillräcklig detta område, långt ifrån fullständig. Under tiden har 1 nivå på skyddet av personuppgifter eller om överföringen domstolen i Österrreichischer Rundfunk-målet ( ) bekräftat att omfattas av något av de undantag som föreskrivs i direktiv direktiv 95/46 har stor räckvidd och att endast specifika

text: . undantag från direktivets grundprinciper kan godtas. Domstolen angav vidare en förteckning över kriterier som 2 ( ) Yttrande om bevarande av uppgifter av den 26 september 2005, punkt 42; yttrande om dataskydd inom tredje pelaren av den ( ) Dom av den 20 maj 2003 i de förenade målen

text: 19 december 2005, punkt 11; yttrande om andra generationen av och

text: . Schengens informationssystem av den 19 oktober 2005, punkt 9. 7.10.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 242/23 III. Begränsning av ändamålet användas av en domstol och enbart för att underlätta indrivningen av underhållsbidrag. Möjligheten att skicka denna information till de myndigheter som har i uppdrag att delge handlingar eller till de behöriga myndigheter som 26. I samband med detta förslag bör särskild uppmärksamhet har i uppdrag att verkställa en dom är också proportionell. ägnas grundprincipen om begränsning av ändamålet.

text: 27. Nationella centralmyndigheter och nationella domstolar skall visserligen tillåtas att utföra sina uppgifter korrekt IV. Nödvändigheten och proportionaliteten av behandlade genom att behandla relevant information för att underlätta personuppgifter verkställighet när det gäller underhållsbidrag, men denna information får inte användas för oförenliga ändamål. 33. Enligt direktiv

text: skall personuppgifter vara adekvata och relevanta och får inte omfatta mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka de 28. I den nuvarande texten behandlas definitionen och har samlats in och för vilka de senare behandlas (artikel begränsningen av ändamålen i artiklarna

text: och

text: . 6.1 c). Dessutom skall behandlingen av uppgifterna vara nödvändig bland annat för att fullgöra en rättslig förpliktelse eller för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse 29. I

text: artikel 44

text: anges de särskilda ändamål för vilka nationella eller som är ett led i myndighetsutövning (

text: artikel 7 c

text: förvaltningar och myndigheter ska tillhandahålla uppgifter och 7 e). för de relevanta centralmyndigheternas räkning: fastställa var den underhållsskyldige befinner sig, bedöma den underhållsskyldiges förmögenhet, identifiera den under- 34. I det nuvarande förslaget däremot anges en minsta mängd hållsskyldiges arbetsgivare och identifiera den underhålls- uppgifter som centralmyndigheter skall få tillgång till skyldiges bankkonton. genom en icke uttömmande förteckning över nationella förvaltningar och myndigheter. I

text: artikel 44.2

text: föreskrivs att informationen ”åtminstone” skall omfatta uppgifter som finns hos de förvaltningar och myndigheter som i 30. Datatillsynsmannen betonar att ett fullständigt och medlemsstaterna ansvarar för följande: skatter och avgifter, noggrant angivande av de ändamål för vilka personuppsocialförsäkring, befolkningsregister, fastighetsregister, gifter behandlas är väsentligt. Från detta perspektiv skall fordonsregistrering samt centralbanker. ändamålet ”fastställa var den underhållsskyldige befinner sig” definieras bättre. I fråga om underhållsskyldighet ska faktiskt ”fastställa var den underhållsskyldige befinner sig” tolkas som en hänvisning till en plats med en viss grad av 35. Datatillsynsmannen betonar behovet av att tydligare ange stabilitet (dvs. bostad, plats för huvudsakliga intressen, såväl arten av de personuppgifter som kan behandlas enligt hemvist, arbetsplats) vilket specificeras i bilaga V, som denna förordning, som de myndigheter vars databaser det hänvisar till den underhållsskyldiges adress – och inte till ges tillgång till. var den underhållsskyldige befinner sig i ett visst ögonblick (till exempel geolokalisering eller GPRS-uppgifter om var den underhållsskyldige tillfälligt befinner sig). Användning 36. För det första bör man begränsa de olika slag av perav de sistnämnda uppgifterna skall uteslutas. Dessutom sonuppgifter som det ges tillgång till enligt förslaget till skulle ett förtydligande av begreppet ”var den underhålls- förordning.

text: Artikel 44.2

text: bör ange en väl definierad högsta skyldige befinner sig” även bidra till att begränsa de slag av – i stället för enbart en lägsta – gräns för den mängd inforpersonuppgifter som skulle kunna behandlas enligt detta mation som man kan få tillgång till. Datatillsynsmannen förslag (se vidare punkterna 35–37). rekommenderar därför att

text: artikel 44.2

text: ändras i enlighet med detta, antingen genom att ordet ”åtminstone” utgår eller genom att det ges andra begränsningar av den information som kan översändas i enlighet med förslaget till 31. Dessutom understryker datatillsynsmannen att förslaget förordning. också ger möjlighet till utbyte av personuppgifter som gäller den underhållsberättigade (se

text: artikel 41.1 a

text: i). Datatillsynsmannen antar att detta slag av uppgifter samlas in 37. En begränsning bör inte endast gälla myndigheterna utan och behandlas för att bedöma den underhållsberättigades även de slag av uppgifter som kan behandlas. Personuppekonomiska förmåga, som i vissa fall kan vara av betydelse gifter som finns hos de myndigheter som är förtecknade i vid bedömningen av ett underhållsbidrag. Under alla det nuvarande förslaget kan vara mycket olika beroende på omständigheter är det väsentligt att även de ändamål för medlemsstaten. I en del medlemsstater får till exempel vilka uppgifter om en underhållsberättigad behandlas anges befolkningsregister till och med innehålla fingeravtryck. noggrant och explicit i förslaget. Vidare kan offentliga myndigheter genom den ökande sammankopplingen av databaser anses ”inneha” en allt större mängd personuppgifter som ibland har hämtats från 32. Datatillsynsmannen välkomnar

text: artikel 46

text: och i synnerhet databaser som kontrolleras av andra offentliga myndigheter punkt 2 i artikeln, som rör den fortsatta användningen av eller privata parter ( ). information som samlats in av de nationella centralmyndigheterna. Bestämmelsen klargör att information som har 1 ( ) Se datatillsynsmannens yttrande om utbyte av uppgifter enligt prinöversänts av centralmyndigheter till domstolar enbart får cipen om tillgänglighet av den 28 februari 2006, punkterna 23–27. C 242/24 SV Europeiska unionens officiella tidning 7.10.2006

text: 38. En annan viktig fråga gäller de särskilda kategorierna av befinner sig, dvs. uppgifter som är strikt nödvändiga för att uppgifter. Det nuvarande förslaget kan medföra att käns- inleda ett rättsligt förfarande, medan andra personuppgifter liga uppgifter samlas in. Information som tillhandahålls av kan begäras enbart på grundval av en dom som avkunnats institutioner för social trygghet kan till exempel i en del fall i fråga om underhållsskyldighet. avslöja anslutning till fackförening eller hälsotillstånd. Sådana personuppgifter är inte bara känsliga utan i flertalet fall även onödiga för att underlätta verkställigheten av 43. Datatillsynsmannen vill även fästa lagstiftarens uppmärkunderhållsbidrag. Behandling av känsliga uppgifter bör samhet vid att förslaget till förordning såsom redan nämnts därför i princip uteslutas enligt artikel 8 i direktiv inte är begränsat till indrivning av underhållsbidrag när det

text: . I de fall där behandlingen av relevanta känsliga gäller barn utan även omfattar makars eller skilda makars uppgifter emellertid är nödvändig av hänsyn till ett viktigt krav och underhåll av föräldrar eller far- och morföräldrar. allmänintresse får undantag från det allmänna förbudet föreskrivas i nationell lagstiftning eller beslutas av den behöriga tillsynsmyndigheten under förutsättning av lämpliga skyddsåtgärder (

text: artikel 8.4 i direktiv 95/46/EG

text: ). 44. När det gäller detta understryker datatillsynsmannen att varje slag av underhållsskyldighet kan kräva olika avvägning av intressen och således vara avgörande för i vilken utsträckning behandlingen av personuppgifter är propor- 39. Den nuvarande definitionen av de slag av personuppgifter tionell i ett specifikt fall. som centralmyndigheter har tillgång till är så allmän att den till och med ger möjlighet till behandling av biometriska uppgifter, till exempel fingeravtryck eller DNAuppgifter i de fall då dessa uppgifter innehas av de nationella förvaltningar som är förtecknade i

text: artikel 44.2

text: . Behandling av dessa slag av uppgifter, som mycket väl kan användas för att lokalisera/identifiera en person, kan, V. Proportionalitet i fråga om lagringstider såsom datatillsynsmannen redan har påpekat i andra yttranden ( ), medföra särskilda risker och i vissa fall även avslöja känslig information om den registrerade. Datatill- 45. Enligt

text: artikel 6 e i direktiv 95/46/EG

text: skall personuppgifter synsmannen anser därför att behandling av biometriska inte bevaras under längre tid än vad som är nödvändigt uppgifter, vilket till exempel skulle kunna anses vara med hänsyn till de ändamål för vilka uppgifterna samlades godtagbart för att fastställa föräldraskap, vore oproportioin eller senare behandlades. Proportionaliteten är därför nellt när det gäller verkställandet av underhållsskyldighet grundprincipen även när det gäller bedömning av den och därför inte bör medges. tidsperiod under vilken personuppgifter bevaras.

text: 40. För det andra bör det enligt proportionalitetsprincipen från 46. I fråga om centralmyndigheters lagring av personuppgifter fall till fall fastställas vilka personuppgifter som konkret välkomnar datatillsynsmannen

text: artikel 46.1

text: , enligt vilken bör behandlas inom ramen för den potentiellt tillgängliga uppgifterna skall förstöras när de har översänts till informationen. Nationella centralmyndigheter och domstolen. domstolar bör tillåtas att behandla personuppgifter endast i den utsträckning som detta är nödvändigt i det specifika fallet för att underlätta verkställighet av underhållsskyldighet ( ). 47. När det gäller hur de myndigheter som är behöriga att delge en handling eller att verkställa en dom (

text: artikel 46.2

text: ) bevarar personuppgifter, föreslår datatillsynsmannen att orden ”har använt dem” skall ersättas med en hänvisning 41. Datatillsynsmannen vill därför rekommendera att denna till den tid som de relevanta myndigheterna behöver för att prövning av proportionaliteten betonas genom att man i utföra de uppgifter som har samband med de ändamål för

text: artikel 44.1

text: ersätter orden ”uppgifter som kan underlätta” vilka uppgifterna samlades in. med ”uppgifter som är nödvändiga för att i ett specifikt fall underlätta”.

text: 48. Även när det gäller rättsliga myndigheters lagring av information gör datatillsynsmannen gällande att information 42. I andra bestämmelser tas redan vederbörlig hänsyn till skall vara tillgänglig så länge som det är nödvändigt för det proportionalitetsprincipen. Ett exempel på detta ges i ändamål för vilket den samlades in eller senare behandartikel 45, enligt vilken en domstol när som helst får lades. Vid underhållsskyldighet behövs troligen i en del fall begära uppgifter för att fastställa var den bidragsskyldige information under en ganska lång tidsperiod för att domaren skall vara i stånd att med jämna mellanrum 1 bedöma både huruvida de rättsliga grunderna för att bevilja ( ) Yttrande om andra generationen av Schengens informationssystem av den 19 oktober 2005, punkt 4.1; yttrande om informationssys- underhållsskyldigheten fortfarande föreligger och att ange temet för viseringar av den 23 mars 2005, punkt 3.4. underhållsbeloppets storlek. Enligt uppgift från kommis- ( ) Detta är även fallet för personuppgifter som tillhandahålls av den sionen betalas ett underhållsbidrag i EU i genomsnitt under ansökande domstolen för att identifiera den underhållsskyldige 3 åtta år ( ). enligt punkt 4.1 i bilaga V. Utlämnande av adressen till den underhållsskyldiges familjemedlemmar ska till exempel vara strängt begränsad och avgöras från fall till fall beroende på vilket slag av ( ) Se kommissionens arbetsdokument – Konsekvensanalys, av den underhållsskyldighet det gäller. 15 december 2005, s. 10. 7.10.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 242/25

text: 49. Av dessa skäl föredrar datatillsynsmannen en flexibel men överskridande underhållsbidrag inom EU. Förslaget har stor proportionell lagringstid framför en på förhand avgjord, räckvidd och ska ses i sitt särskilda sammanhang. Datatillrigid begränsning av lagringstiden till ett år (vilket för synsmannen rekommenderar särskilt att vederbörlig närvarande föreslås i

text: artikel 46.3

text: ), vilket i vissa fall kan visa hänsyn tas till underhållsskyldighetens komplexitet och sig vara en alltför kort period för de avsedda ändamålen mångfald, de stora skillnaderna i medlemsstaternas lagar med behandlingen. Datatillsynsmannen föreslår därför att på detta område och de skyldigheter om skydd av en längsta lagringstid på ett år bör utgå: rättsliga myndig- personuppgifter som går tillbaka på direktiv

text: . heter bör tillåtas behandla personuppgifter så länge som det är nödvändigt för att underlätta indrivning av det aktuella underhållsbidraget.

text: 55. Datatillsynsmannen anser vidare att det är väsentligt att förtydliga vissa aspekter av hur systemet fungerar, till exempel ändringen av ändamålet för behandling av per- VI. Information till den underhållsskyldige och den under- sonuppgifter, de rättsliga grunderna för nationella centralhållsberättigade myndigheters behandling och fastställandet av de regler om dataskydd som är tillämpliga på rättsliga myndigheters fortsatta behandling. I synnerhet bör det genom förslaget 50. Skyldigheten att ge den registrerade information avspeglar säkerställas att överföringar av personuppgifter från natioen av dataskyddets grundprinciper, som fastställs i artiklar- nella förvaltningar till nationella centralmyndigheter och na 10 och 11 i direktiv

text: . Dessutom är i detta fall dessa myndigheters och nationella domstolars behandling informationen till registrerade ännu viktigare eftersom det endast genomförs när de är nödvändiga, tydligt avgränsade genom förslaget införs en mekanism genom vilken per- och grundar sig på lagstiftning, i överensstämmelse med de sonuppgifter samlas in och används för olika ändamål och kriterier som anges i regler om dataskydd och med överförs och behandlas via ett nätverk som innefattar domstolens rättspraxis som komplement. nationella förvaltningar, olika nationella centralmyndigheter och nationella domstolar. Datatillsynsmannen betonar därför behovet av ett lämpligt, omfattande och detaljerat meddelande, varigenom den registrerade informeras om alla de olika överföringar och behandlingar som 56. Datatillsynsmannen uppmanar även lagstiftaren att specihans/hennes personuppgifter blir föremål för. fikt behandla följande sakfrågor:

text: 51. I detta sammanhang välkomnar datatillsynsmannen skyldigheten att informera den underhållsskyldige enligt artikel — Begränsning av ändamålet. Det är väsentligt att full- 47 i förslaget. En tidsram för tillhandahållande av informa- ständig och noggrant ange de ändamål för vilka pertion bör emellertid läggas till i

text: artikel 47

text: . Datatillsyn- sonuppgifter behandlas. Även de ändamål för vilka smannen konstaterar vidare att det är väsentligt att även uppgifter om den underhållsberättigade behandlas bör den underhållsberättigade ges adekvat information ifall anges noggrant och explicit i förslaget. utbyte av personuppgifter om honom/henne äger rum. — Nödvändighet och proportionalitet av behandlade personupp- 52. Undantaget, enligt vilket underrättelsen till den underhållsgifter. Såväl arten av de personuppgifter som kan skyldige får skjutas upp om underrättelsen skulle vara till behandlas i enlighet med denna förordning som de skada för en effektiv indrivning av ett underhållsbidrag, är myndigheter vars databaser man kan få tillgång till proportionellt, även om man tar hänsyn till tidsfristens behöver anges noggrannare. En begränsning bör inte största längd (högst 60 dagar) enligt

text: artikel 47

text: . endast gälla myndigheterna utan även de slag av uppgifter som kan behandlas. Genom förslaget bör det säkerställas att nationella centralmyndigheter och 53. En sista synpunkt gäller bilaga V som innehåller formuläret domstolar bör tillåtas att behandla personuppgifter för ansökan om översändande av information. Enligt denna endast i den utsträckning som detta är nödvändigt i det blankett kan man för närvarande välja att informera den specifika fallet för att underlätta verkställighet av underhållsskyldige genom att sätta ett kryss i lämplig ruta. underhållsskyldighet. Vidare kan varje slag av under- Tillhandahållandet av information skall istället presenteras hållsskyldighet kräva olika avvägning av intressen och som ett standardalternativ och en särskild åtgärd (dvs. att således vara avgörande för i vilken utsträckning sätta ett kryss i rutan ”informera inte”) bör krävas enbart i behandlingen av personuppgifter är proportionell i ett de undantagsfall då information tillfälligtvis inte kan tillspecifikt fall. handahållas. — Speciella kategorier av uppgifter. Behandling av känsliga uppgifter för att verkställa underhållsskyldighet bör i VII. Slutsatser princip uteslutas såvida inte behandlingen genomförs enligt

text: artikel 8 i direktiv 95/46/EG

text: . Behandling av biometriska uppgifter för verkställande av underhålls- 54. Datatillsynsmannen välkomnar detta förslag i den utsträck- skyldighet vore oproportionellt och bör därför inte ning som dess syfte är att underlätta indrivning av gräns- medges. C 242/26 SV Europeiska unionens officiella tidning 7.10.2006 — Lagringstid. Datatillsynsmannen föredrar en flexibel är väsentligt att även den underhållsberättigade ges men proportionell lagringstid framför en begränsning adekvat information ifall utbyte av personuppgifter om på förhand till en fastställd tidsperiod som i vissa fall honom/henne äger rum. kan visa sig vara alltför kort för de avsedda ändamålen med behandlingen. — Information till den underhållsskyldige och den underhållsbe- Utfärdat i Bryssel den 15 maj 2006 rättigade. Genom ett lämpligt, omfattande och detaljerat meddelande om information bör den registrerade infor- Peter HUSTINX meras om alla de olika överföringar och behandlingar som hans/hennes personuppgifter blir föremål för. Det Europeiska datatillsynsmannen


text: EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

text: HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

text: I. INLEDANDE KOMMENTERAR

text: ( ) EUT L 322, 9.12.2005, s. 33. ( ) EUT C 58, 8.3.2005, s. 3.

text: II. BAKGRUND

text: III. DE VIKTIGASTE INSLAGEN I FÖRSLAGET

text: ( ) Yttrande av den 28 februari 2006 (EUT C 116, 17.5.2006, s. 8), särskilt del III. ( ) Särskilt i yttrandet av den 19 december 2005 om förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (EUT C 47, 25.2.2006, s. 27) och yttrandet av den 20 januari 2006 om förslaget till rådets beslut om möjlighet till sökningar i informationssystemet för viseringar (VIS) för medlemsstatsmyndigheter med ansvar för inre säkerhet och för Europol för att förebygga, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (EUT C 97, 25.4.2006, s. 6).

text: ( ) Se särskilt artiklarna 95 och 96 i konvention om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Frankrike om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, EGT L 239, 22.9.2006, s. 19. ( ) Se punkt 2 i detta yttrande. ( ) Se härvid också Europeiska datatillsynsmannens yttrande om förslaget till rådets rambeslut om utbyte av uppgifter enligt principen om tillgänglighet, vilket omnämns i fotnot 3.

text: IV. ARTIKEL FÖR ARTIKEL

text: ( ) Se i samma anda yttrandet av den 15 maj 2006 om förslaget till rådets förordning om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet (KOM(2005) 649 slutlig).

text: ( ) Se Europeiska datatillsynsmannens yttrande enligt fotnot 4.

text: ( ) Som en modell för en sådan bestämmelse kan man tänka sig liknande bestämmelser i förslagen till SIS II, trots att datatillsynsmannen saknar en roll i detta sammanhang.

text: V. SLUTSATS

text: Peter HUSTINX

identifier: EDPS yttrande (2006)

amnesord:
Interoperability
Large-Scale IT Systems
Police Cooperation
ECRIS

publisher: Europeiska datatillsynsmannen

sprak: sv

title: Criminal records

serie: yttranden

text: C 313/26 SV Europeiska unionens officiella tidning 20.12.2006

type: stycke

text: EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN

type: rubrik

text: Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till rådets rambeslut om organisationen av medlemsstaternas utbyte av uppgifter ur kriminalregistret och uppgifternas innehåll (KOM(2005)

text: 690 slutlig)

text: (2006/C 313/12)

text: med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 286,

text: med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995

text: om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter,

text: med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, särskilt

text: artikel 41

text: med beaktande av den begäran om ett yttrande i enlighet med

text: artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001

text: som översändes till Europeiska datatillsynsmannen den 19 januari 2006.

text: 1. Kommissionen översände förslaget till rådets rambeslut om organisationen av medlemsstaternas utbyte av uppgifter ur kriminalregistret och uppgifternas innehåll till Europeiska datatillsynsmannen för rådgivning i enlighet med

text: . Datatillsynsmannen anser att föreliggande yttrande bör nämnas i ingressen till rambeslutet.

text: 2. Rambeslutet kommer att upphäva rådets beslut 2005/876/RIF av den 21 november 2005 om utbyte av uppgifter ur kriminalregistret ( ), vilket är ett beslut med begränsat tidsperspektiv som antogs eftersom frågan var brådskande. Europeiska datatillsynsmannen lade fram sitt yttrande om det förslaget till rådets beslut den 13 januari 2005 ( ). I det yttrande behandlades ett antal viktiga frågor som rör utbytet av uppgifter ur kriminalregistret, exempelvis huruvida det föreslagna beslutet var nödvändigt och proportionellt. Datatillsynsmannen var kritisk till beslutets räckvidd (dess tillämpning är inte begränsad till vissa allvarliga brott) och när det gäller skyddet för den person som uppgifterna gäller enligt förslaget.

text: 3. Dessa faktorer kommer även att tas upp i detta yttrande. Yttrandet kommer dessutom att ta hänsyn till att det aktuella förslaget är mycket mer genomarbetat och avser inrättandet av ett permanent system för utbyte av uppgifter på ett område där medlemsstaternas lagstiftning om kriminalregister är oerhört olika. 20.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 313/27

text: 4. Detta yttrande kommer först att behandla bakgrunden till förslaget. I en europeisk union utan inre gränser kräver effektiv brottsbekämpning åtminstone ett intensivt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter. Det finns emellertid betydande hinder mot ett sådant samarbete, delvis på grund av att brottsbekämpning främst ligger inom medlemsstaternas behörighetsområde.

text: 5. Därefter kommer datatillsynsmannen att ta upp det faktum att en ram för utbyte av uppgifter kan inrättas i enlighet med flera modeller med olika konsekvenser för uppgiftsskyddet. I detta yttrande kommer datatillsynsmannen att diskutera huvudinslagen i förslaget – både i ett allmänt avsnitt och artikel för artikel – och kommer bland annat att granska följande frågor: — De politiska val som ligger till grund för beslutet. Förslaget gäller kriminalregister för medborgare i medlemsstaterna och föreskriver inte några centrala databaser på europeisk nivå. Det möjliggör inte heller direkt åtkomst för myndigheterna i en medlemsstat till databaser i andra medlemsstater eller samarbete genom Eurojust. — Åtgärder för uppgiftsskydd. I artikel 9 i förslaget anges villkor för användningen av personuppgifter och begränsningar när det gäller syfte och vidareanvändning. Förslaget tar inte upp hur det förhåller sig till de allmänna bestämmelserna om uppgiftsskydd inom tredje pelaren i enlighet med förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. — Ansvarsfördelningen eftersom – vilket kommer att diskuteras nedan – åtminstone tre medlemsstater kan vara inblandade. Det måste stå klart vilken medlemsstat som ansvarar för bland annat införandet av uppgifter i kriminalregistren, uppdateringen av dessa uppgifter samt behandlingen och vidareanvändningen av uppgifterna. Detta är desto viktigare eftersom medlemsstaternas regelverk på detta område inte är harmoniserat – vilket kommer att betonas under II. I detta sammanhang måste det också klargöras hur man säkerställer fullgod tillsyn av användningen av personuppgifter.

text: 6. I Europeiska rådets uttalande om bekämpande av terrorism av den 25–26 mars 2004 anges inrättandet av ett europeiskt register över fällande domar och diskvalifikation som en av lagstiftningsåtgärderna för att vidareutveckla lagstiftningsramen för bekämpande av terrorism.

text: 7. I Haagprogrammet förefaller både målsättningen och ambitionsnivån att ha förändrats. När det gäller målsättningen kopplar Haagprogrammet förslaget till uppgifter från nationella register om fällande domar och diskvalifikationer, särskilt för sexualbrottslingar. När det gäller ambitionen aviserades ett förslag om ökat utbyte av uppgifter från nationella kriminalregister (inom området straffrättsligt samarbete, under rubriken ömsesidigt erkännande).

text: 8. Förslaget är ett av många rättsliga instrument som syftar till att förbättra uppgiftsutbytet mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter. I enlighet med EU-fördraget (särskilt artiklarna

text: ) spelar instrument för ett närmare samarbete mellan medlemsstaterna en central roll inom den tredje pelaren. Den tredje pelaren innehåller sålunda i första hand bestämmelser om en ram för ömsesidigt förtroende och ömsesidigt erkännande och i mycket mer begränsad utsträckning om harmonisering av nationell lagstiftning. Förslaget gäller därför målen i avdelning VI i EU-fördraget. Eftersom väsentliga befogenheter kvarstår hos medlemsstaterna, måste emellertid det nya rättsliga instrumentets effektivitet – mot bakgrund av de olika behörighetsnivåerna – ägnas särskild uppmärksamhet.

text: 9. Förslaget måste dessutom bedömas utifrån den befintliga rättsliga ramen för utbyte av uppgifter från kriminalregister. Det viktigaste rättsliga instrumentet är den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål från 1959. Förslaget syftar inte till någon genomgripande förändring av det system för utbyte som inrättades genom konventionen. Tvärtom är syftet att göra det befintliga systemet mer effektivt, bland annat genom att fastställa ramen för datoriserat utbyte av uppgifter om fällande domar. C 313/28 SV Europeiska unionens officiella tidning 20.12.2006

text: 10. Det är emellertid språkskillnaderna och skillnaderna i medlemsstaternas tekniska och rättsliga ramar som utgör hindren mot ett verkligt effektivt utbyte av uppgifter ur kriminalregister mellan medlemsstaterna. Det finns en tydlig brist på harmonisering av nationella lagar om kriminalregister. Det finns skillnader i nationell lagstiftning när det gäller fällande domar som måste föras in i kriminalregistren, tidsgränserna för bevarande av fällande domar i dessa register samt vilka uppgifter ur kriminalregister som skall tillhandahållas tredje part och för vilka ändamål uppgifterna kan tillhandahållas. I detta sammanhang hänvisas till datatillsynsmannens konstateranden i yttrandet om förslaget till rådets rambeslut om utbyte av uppgifter enligt principen om tillgänglighet ( ). Det krävs ytterligare åtgärder för att garantera att det faktiskt går att hitta och få åtkomst till uppgifter (se även punkterna 50–54 i detta yttrande). Den allmänna ramen för skydd av personuppgifter

text: 11. Skyddet av personuppgifter behandlas inte utförligt i förslaget. Endast ett fåtal bestämmelser handlar specifikt om uppgiftsskydd. Detta är fullt förståeligt eftersom skäl 10 i förslaget uttryckligen hänvisar till (förslaget till) rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. Det rambeslutet skulle nämligen gälla som en generell regel (lex generalis) för databehandling inom ramen för utbyten av uppgifter ur kriminalregister, medan de mer specifika bestämmelser om uppgiftsskydd som fastställs i detta förslag bör betraktas som särskilda regler (lex specialis). Bestämmelserna om åtkomst är exempelvis mer gynnsamma för den som uppgifterna gäller (se vidare kommentarerna om artikel 9 i detta yttrande).

text: 12. Datatillsynsmannen stöder denna strategi, vilket redan betonats i tidigare yttranden ( ). Förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter diskuteras emellertid fortfarande i Europaparlamentet och rådet, och även grundläggande frågor – exempelvis när det gäller tillämpning och skyddsåtgärder för överföringar till tredjeländer – är långt ifrån lösta. Denna situation har betydande konsekvenser för bedömningen av det aktuella förslaget.

text: 13. Först och främst innebär detta att förslaget inte i sig kan garantera ett tillräckligt skydd för personuppgifter i samband med utbyte av uppgifter i kriminalregister. Datatillsynsmannen understryker därför att rådets aktuella rambeslut inte bör träda i kraft innan rådets rambeslut om skydd av personuppgifter har trätt i kraft. Denna ordningsföljd bör ombesörjas genom en särskild bestämmelse i en av slutartiklarna i det aktuella förslaget.

text: 14. Det är dessutom mycket svårt att utvärdera de garantier för uppgiftsskydd som ges i det aktuella förslaget utan att ha en klar och säker bild av de allmänna bestämmelserna om uppgiftsskydd inom tredje pelaren. Exempelvis omfattar detta förslag också överföringar av personuppgifter till tredjeländer, men – under förutsättning att allmänna bestämmelser kommer att anges i rådets rambeslut om skydd av personuppgifter – där fastställs bara en del mer specifika men inte fullständiga garantier (se vidare kommentarerna om

text: artikel 7

text: ). Rent allmänt kommer väsentliga förändringar av räckvidd och sakinnehåll i rådets senare rambeslutet till följd av förhandlingarna i rådet direkt att påverka garantierna för uppgiftsskydd när det gäller utbyte av uppgifter från kriminalregister. Datatillsynsmannen rekommenderar att rådet noggrant kopplar förhandlingarna om det här förslaget till förhandlingarna om rådets rambeslut om skydd av personuppgifter.

text: 15. För det första tar förslaget inte upp fällande domar i medlemsstaterna mot tredjelandsmedborgare. Av uppenbara skäl kan det föreslagna systemet inte fungera i dessa fall, eftersom tredjeländer inte omfattas av Europeiska unionens lagstiftning. 20.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 313/29

text: 16. Datatillsynsmannen anser att befintliga rättsliga instrument i viss utsträckning garanterar utbyte av uppgifter om dömda tredjelandsmedborgare. Särskilt ser man genom skyldigheten att införa vissa uppgifter om dessa personer i Schengens informationssystem ( ) till att uppgifter om vissa fällande domar är tillgängliga över hela Europeiska unionens territorium. Det informationssystem som upprättas i artikel 7 i Europolkonventionen skall också användas för utbyte av uppgifter om bland annat dömda personer. Ändamålen med insamling av personuppgifter enligt dessa befintliga instrument är dock inte desamma som ändamålet att ta med personuppgifter från ett kriminalregister. Användningen av uppgifter som insamlats enligt en av dessa befintliga instrument i samband med straffrättsliga förfaranden skulle därför inte alltid överensstämma med principen om ändamålsbegränsning.

text: 17. Vidare garanterar de befintliga instrumenten att uppgifter från alla kriminalregister kan utbytas, särskilt uppgifter om personer som inte omfattas av definitionen i artiklarna 95 och 96 i Schengenavtalets tillämpningskonvention. Slutligen är dessa medborgares rättsliga situation oklar. Enligt

text: artikel 14.4

text: kommer exempelvis beslutet av den 21 november 2005 ( ) som gäller tredjelandsmedborgare att upphävas.

text: 18. För tredjelandsmedborgare kan det vara nödvändigt med ett alternativt system. Enligt motiveringen uttalade sig medlemsstaterna till förmån för att inrätta ett register över dömda tredjelandsmedborgare. Kommissionen har aviserat ett förslag till utbyte av uppgifter om fällande domar avseende dessa medborgare under sista kvartalet 2006. Datatillsynsmannen kommer att bedöma detta förslag när det har antagits.

text: 19. För det andra innebär förslaget inte att ett europeiskt kriminalregister upprättas och inte heller några andra väsentliga databaser på europeisk nivå. Huvudkonsekvenserna av förslaget – när det gäller databaser – är att de befintliga nationella kriminalregistren måste centraliseras, att uppgifter om medborgare som dömts i andra medlemsstater måste införas och att tekniska system som underlättar utbytet av uppgifter mellan medlemsstaterna måste byggas upp och utvecklas. Datatillsynsmannen välkomnar att förslaget inte främjar en ovillkorlig sammankoppling av databaser och därmed ett nätverk av databaser som skulle vara svårt att övervaka ( ).

text: 20. Datatillsynsmannen betonar för det tredje att förslaget – i allmänna ordalag – tycks sörja för ett adekvat och a priori effektivt system för utbyte av uppgifter och understryker särskilt följande väsentliga inslag i förslaget.

text: 21. Enligt artikel 4.2 i förslaget skall en medlemsstat som avkunnar en fällande dom mot en medborgare i en annan medlemsstat och inför denna fällande dom i sitt kriminalregister informera den andra medlemsstaten. I

text: artikel 5

text: föreskrivs att den medlemsstat där den dömde är medborgare skall lagra denna information för att kunna överföra den på begäran av en (tredje) medlemsstat för straffrättsliga förfaranden eller – på strikta villkor – för andra ändamål. Om en sådan begäran görs skall den medlemsstat där personen är medborgare lämna viss information (artiklarna

text: och

text: 22. Förslaget innehåller kompletterande bestämmelser i syfte att få systemet att fungera. Den viktigaste av dessa är skyldigheten att utse en central myndighet (eller, för vissa ändamål, flera centrala myndigheter) med ansvar för överföring och lagring av uppgifterna. I detta sammanhang nämner datatillsynsmannen också artiklarna

text: och

text: . I

text: artikel 10

text: föreskrivs en övergripande språkordning och i

text: artikel 11

text: ett standardiserat sätt att utbyta uppgifter, vilket efter en övergångsperiod kommer att leda till skyldighet att använda ett standardiserat format och överföra uppgifterna elektroniskt. Datatillsynsmannen välkomnar dessa viktiga bestämmelser. Ett rättsligt instrument som främjar utbyte av uppgifter måste innehålla kompletterande bestämmelser för att se till att uppgifterna kan återfinnas och tillgås på ett effektivt sätt. C 313/30 SV Europeiska unionens officiella tidning 20.12.2006

text: 23. Datatillsynsmannen betonar vidare att det i ett sådant rättsligt instrument behövs tydliga definitioner av ansvarsavgränsningar mellan de olika aktörerna samt för fastställandet av avgränsningen mellan behörigheten på nationell nivå och EU-nivå. Inget överdrivet instrument för brottsbekämpning får inrättas utan man bör sträva efter att upprätthålla balansen mellan de olika intressen som står på spel, t.ex. den registrerades intressen och när det gäller den allmänna säkerheten. Möjligheten till åtkomst till uppgifterna måste begränsas till strikt fastställda ändamål. Ett rättsligt instrument är annars inte lämpligt för det mål som eftersträvas och överensstämmer därför inte med proportionalitetsprincipen. Förslaget uppfyller allmänt sett dessa villkor, trots kommentarerna i punkterna 37–40.

text: Artikel 2

text: : Definitioner

text: 24. Förslaget är inte begränsat till fällande domar för grova brott. Det gäller alla fällande domar som överförs till det nationella kriminalregistret i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där domen avkunnas. Förslaget omfattar också slutliga beslut av administrativa myndigheter.

text: 25. Denna stora räckvidd beror på de betydande skillnaderna mellan medlemsstaternas lagstiftning om vilka fällande domar som överförs till nationella kriminalregister. Det ankommer inte på datatillsynsmannen att kritisera medlemsstaternas behörighet när det gäller vilka fällande domar de överför till kriminalregistren, inklusive register över administrativa myndigheters beslut, i den mån de kan överklagas i domstol. Datatillsynsmannen erinrar dock om sitt yttrande av den 13 januari 2005 (se punkt 2 i det här yttrandet) där han fann att utbytet av uppgifter bör begränsas till fällande domar för vissa grova brott. Datatillsynsmannen beklagar nu att gemenskapslagstiftaren inte motiverar varför det aktuella förslaget om utbyte av uppgifter inte kan begränsas till grövre överträdelser – varken i motiveringen eller i något annat officiellt dokument. En sådan förklaring bör klargöra varför denna stora räckvidd är nödvändig inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och inte överskrider de gränser som fastställs i proportionalitetsprincipen.

text: Artikel 3

text: : Central myndighet

text: 26. Det är i detta perspektiv viktigt att utse en central myndighet. Även om detta medför en centraliserad databas över dömda personer i varje medlemsstat, garanterar det också att en specialiserad myndighet har ett tydligt ansvar över bearbetningen av (uppgifter ur) kriminalregistret och gör det osannolikt att uppgifter om fällande domar mot vissa personer kommer att begäras från fel myndigheter, vilket i sin tur kan leda till ett onödigt flöde av personuppgifter. Det är naturligtvis en förutsättning att den centrala myndighetens uppgifter är klart fastställda ( ). Förslaget uppfyller i stort detta. Det öppnar också för en möjlighet till en effektiv och relativt enkel kontroll av bearbetningen genom nationella dataskyddsmyndigheter. Enligt datatillsynsmannen kommer denna kontroll inte att påverkas i väsentlig grad om en medlemsstat använder möjligheten i

text: artikel 3

text: att utse mer än en myndighet i medlemsstaten.

text: 27. Som reaktion på

text: artikel 3.2

text: föreslår datatillsynsmannen att förteckningen över utsedda myndigheter skall offentliggöras i EUT. Detta skulle öka insynen i systemet.

text: 28. Datatillsynsmannen undrar vidare varför rådets generalsekretariat bör informera Eurojust om de utsedda myndigheterna. Datatillsynsmannen ifrågasätter vad denna anmälan tjänar till, särskilt som Eurojust inte spelar någon som helst roll i det system som anges i förslaget. Artiklarna

text: och

text: : Skyldigheter som åligger den dömande medlemsstaten respektive den medlemsstat där den anklagade är medborgare

text: 29. I

text: artikel 4

text: fastställs skyldigheten för den dömande medlemsstaten att upplysa den medlemsstat där den anklagade är medborgare om alla brottmålsdomar. Den centrala myndigheten i den senare medlemsstaten skall lagra denna information i enlighet med skyldigheten i

text: artikel 5

text: . 20.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 313/31

text: 30. När det gäller den tid som uppgifterna ur kriminalregistret skall lagras förefaller det som om man i förslaget tillämpat kriteriet ”den medlemsstat som avkunnat domen”. Överföringen av uppgifter om brottmålsdomar kommer nämligen även att inbegripa den tidsperiod som brottmålsdomen skall bevaras i kriminalregistret i den dömande medlemsstaten, i enlighet med den statens nationella lagstiftning. Även andra åtgärder som kan påverka längden för uppgifternas bevarande skall meddelas. Den mottagande medlemsstaten skall därefter stryka uppgifterna i enlighet därmed. Denna mekanism verkar även gälla när den mottagande medlemsstatens lagstiftning endast medger en kortare lagringsperiod. Samma mekanism har fastställts när det gäller ändringar eller strykning av uppgifter ur kriminalregistret: den dömande medlemsstaten skall informera om förändringarna och den medlemsstat där den anklagade är medborgare skall uppdatera sina register i enlighet därmed.

text: 31. Med andra ord kan ”den medlemsstat som avkunnat domen” anses vara ägare till uppgifterna. Medlemsstaten där den anklagade är medborgare lagrar uppgifterna på den medlemsstatens vägnar. Datatillsynsmannen rekommenderar att begreppet ”äganderätt” klargörs – vilket även skulle medföra en klar ansvarsuppdelning – i förslagets artiklar eller skäl.

text: 32. Datatillsynsmannen välkomnar mekanismen i sig, eftersom den säkerställer tillförlitlighet genom att personuppgifter snabbt uppdateras och inte används om de inte är aktuella (se även artikel 5.3 i förslaget). Kriminalregistrets tillförlitlighet är än viktigare i fall där uppgifterna är föremål för flera överföringar och översättningar.

text: 33. För att säkerställa tillförlitlighet även vid flera överföringar enligt

text: artikel 7

text: rekommenderar datatillsynsmannen att det fastställs en skyldighet för den centrala myndigheten i den medlemsstat där den anklagade är medborgare att meddela uppdateringar/raderingar till de centrala myndigheterna i de andra medlemsstater eller tredjeländer som begärde uppgifterna innan de uppdaterades eller raderades. De senare medlemsstaternas centrala myndigheter skulle dessutom vara skyldiga att uppdatera/stryka uppgifter och förhindra användning av uppgifter som inte längre är aktuella. Dessa skyldigheter skulle även underlätta en bättre tillsyn av villkoren för användningen av personuppgifter (se kommentarerna om

text: artikel 9

text: 34. Slutligen behandlas det i

text: artikel 4.2

text: den särskilda situationen för personer som är medborgare i flera medlemsstater. I sådana fall skall uppgifterna om en brottmålsdom överföras till var och en av dessa medlemsstater. Behovet av flerfaldiga överföringar är klart. Vikten av mekanismer som säkerställer att alla databaser är tillförlitliga är i dessa fall ännu mera uppenbar. Artiklarna

text: och

text: : Ansökningar om uppgifter om brottmålsdomar, svar på dessa ansökningar och överföring till tredjeländer

text: 35. Det krävs även en klar uppdelning och definition av ansvaret i händelse av en tredjeansökande medlemsstat. I artiklarna

text: och

text: behandlas dessa ansökningar.

text: 36. I

text: artikel 7

text: fastställs de fall där uppgifter om brottmålsdomar skall eller får översändas till den ansökande medlemsstatens centrala myndighet. Det fastställs även vilka uppgifter som skall överföras. Det anges också en möjlighet att överföra uppgifter om brottmålsdomar till tredjeländer. Alla dessa aspekter bör noggrant övervägas.

text: 37. Det bör noteras att en skyldighet att överföra uppgifter endast har fastställts för ansökningar om uppgifter ur kriminalregistret som gäller straffrättsliga förfaranden, i enlighet med en förteckning över uppgifter i

text: artikel 7.1

text: . När det ansöks om uppgifter ur kriminalregistret av andra skäl skall den medlemsstat där den anklagade är medborgare dock svara i enlighet med sin nationella lagstiftning. Den skall dessutom kontrollera om dessa uppgifter får överlämnas till den ansökande medlemsstaten i enlighet med lagstiftningen i den dömande medlemsstaten (

text: artikel 7.2

text: 38. Systemet är därför ganska komplicerat eftersom ansökningar av andra skäl än de som gäller straffrättsliga förfaranden till syvende och sist omfattas av tre olika laglighetsparametrar: lagstiftningen i den ansökande medlemsstaten, i den medlemsstat där den anklagade är medborgare respektive i den dömande medlemsstaten. Detta pussel, som mycket väl kan inbegripa inte bara straffrättsliga förfaranden utan även gällande nationella dataskyddsbestämmelser, måste lösas av den centrala myndigheten i den medlemsstat där den anklagade är medborgare, inom den tidsfrist (tio dagar) som fastställs i

text: artikel 8

text: . C 313/32 SV Europeiska unionens officiella tidning 20.12.2006

text: 39. Datatillsynsmannen undrar om detta system är det mest praktiska och effektiva. Datatillsynsmannen hävdar att överföringen av uppgifter i dessa fall bör begränsas, vilket redan framhävs i skäl 11 i förslaget. Denna begränsning skulle dock förmodligen bättre kunna uppnås genom en mer specifik begränsning av de skäl av vilka uppgifter ur kriminalregistret får överföras och genom en begränsning av den grupp av personer, utöver den registrerade, som får begära dessa uppgifter. Enligt datatillsynsmannen bör andra personer, utöver den registrerade, endast ha laglig rätt att ansöka om dessa uppgifter under exceptionella omständigheter.

text: 40. Datatillsynsmannen rekommenderar därför att mekanismen effektiviseras och att skälen, andra än de som gäller straffrättsliga förfaranden, för att ansöka om uppgifter begränsas och preciseras samt att den grupp av personer som får ansöka om dessa uppgifter begränsas.

text: Artikel 6.2

text: gäller en särskild fråga. I den fastställs det en möjlighet för den berörda parten att hos den centrala myndigheten i en medlemsstat ansöka om uppgifter ur kriminalregistret som rör honom/henne själv, under förutsättning att den ansökande parten är eller har varit bosatt eller medborgare i den ansökande medlemsstaten eller i den medlemsstat till vilken ansökan riktas. Denna bestämmelse måste tolkas i samband med de mer allmänna rättigheterna för den registrerade när det gäller åtkomst till personuppgifter som gäller honom och även i samband med förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete.

text: 42. Datatillsynsmannen välkomnar denna bestämmelse, i den mån som den registrerade enligt förslaget tillåts att utöva sina rättigheter inte bara genom att direkt vända sig till den centrala myndighet som kontrollerar uppgifterna utan även indirekt via den centrala myndigheten på den berörda partens bosättningsort. De mest gynnsamma bestämmelserna i denna lex specialis får dock inte på något sätt begränsa de grundläggande rättigheterna för den registrerade eller vara vilseledande för denna person när det gäller hans eller hennes rättigheter. När det gäller denna fråga föreslår datatillsynsmannen att den centrala myndigheten på bosättningsorten ”skall” – och inte ”får” – lämna in ansökan till den centrala myndigheten i den andra medlemsstaten.

text: 43. Datatillsynsmannen tar slutligen upp

text: artikel 7.3

text: som gäller uppgifter som läggs fram av tredjeländer och överföring av uppgifter till tredjeländer. Bestämmelsen innehåller särskilda garantier för att säkerställa att utbytet med tredjeländer inte undergräver säkerheten vid utbyte inom Europeiska unionens eget territorium. Denna bestämmelse är i sig tillfredsställande.

text: 44. Bestämmelser bör emellertid utvärderas tillsammans med artikel 15 i förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. Artikel 15 i det förslaget är en av de viktigaste diskussionsfrågorna inom rådet och det är inte helt självklart att denna artikel kommer att bibehållas i den slutliga versionen av rådets rambeslut. Datatillsynsmannen betonar att, i händelse av att förhandlingarna om rådets rambeslut om skydd av personuppgifter leder till att bestämmelserna om överföring av personuppgifter till ett tredjeland utesluts från dess tillämpningsområde bör det fastställas ännu tydligare bestämmelser för överföring av personuppgifter till tredjeländer i det här förslaget i syfte att följa de grundläggande dataskyddsprinciperna samt tilläggsprotokollet om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter till Europarådets konventionen 108.

text: Artikel 9

text: : Villkor för användning av personuppgifter

text: 45. Utbytet av uppgifter ur kriminalregistret kommer att omfattas av tillämpningsområdet för rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete när detta väl har antagits ( ). Samma sak gäller själva kriminalregistren under förutsättning att tillämpningsområdet för rådets rambeslut inte begränsas till de personuppgifter som har utbytts mellan medlemsstaterna. I enlighet med rådets rambeslut skall behandlingen av personuppgifter övervakas av de nationella dataskyddsmyndigheterna. 20.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 313/33

text: 46. Artiklarna i detta förslag innehåller ingen hänvisning till rådets rambeslut. Det finns inte något behov av en sådan hänvisning eftersom rambeslutet gäller automatiskt. I

text: artikel 9

text: anges villkoren för användning av personuppgifter. Dessa måste betraktas som lex specialis i förhållande till de allmänna åtgärderna för dataskydd. I

text: artikel 9

text: anges närmare de ändamål för vilka uppgifterna får användas. En tydlig grundregel anges i

text: artikel 9.1

text: . Uppgifter som begärs i brottmålsförfaranden får endast användas i det förfarande inom vars ram de begärts.

text: Artikel 9.2

text: innehåller en liknande regel för uppgifter som begärs utanför brottmålsförfaranden. Denna bestämmelse behöver emellertid klargöras, eftersom den förutsätter att uppgifter endast kan begäras för andra rättsliga (eller skenbart rättsliga) förfaranden, medan det inte nämns någon sådan begränsning i

text: artikel 7

text: . Det bör klarläggas vilka övriga ändamål som är tillåtna enligt artiklarna

text: och

text: (se även kommentarerna om

text: artikel 7

text: 47. Enligt

text: artikel 9.3

text: ges möjlighet för den ansökande medlemsstaten att använda uppgifterna för att avvärja ett omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten. Datatillsynsmannen håller med om att en användning av dessa uppgifter bör vara tillåten i dessa speciella situationer. Det bör dock finnas en garanti för att dataskyddsmyndigheterna kan kontrollera denna undantagsanvändning. Därför rekommenderar datatillsynsmannen att en bestämmelse i linje med detta läggs till i förslaget, till exempel en skyldighet att anmäla denna användning till den nationella dataskyddsmyndigheten.

text: 48. När det gäller övervakning lagras uppgifterna av den centrala myndigheten i den medlemsstat där personen är medborgare. Övervakningen kommer att utföras av dataskyddsmyndigheten i denna medlemsstat i enlighet med rambeslutet om uppgiftsskydd inom tredje pelaren, efter det att rambeslutet har antagits och har trätt i kraft. Den centrala myndigheten i denna medlemsstat kan dock inte betraktas som ansvarig för uppgifternas kvalitet eftersom den är fullt beroende av den information som den dömande medlemsstaten lämnat. Det är självklart att detta påverkar övervakningens effektivitet.

text: 49. Enligt datatillsynsmannen bör man i förslaget inte bara ta upp samarbetet mellan de centrala myndigheterna utan även samarbetet mellan medlemsstaternas dataskyddsmyndigheter. Datatillsynsmannen rekommenderar att en bestämmelse läggs till i artikel 9 i vilken dataskyddsmyndigheterna uppmanas att aktivt samarbeta med varandra ( ) för att möjliggöra en effektiv övervakning när det gäller olika aspekter av dataskydd, särskilt av uppgifternas kvalitet. Artiklarna

text: och

text: : Språk och format

text: 50. Datatillsynsmannen välkomnar dessa tilläggsbestämmelser eftersom ett effektivt system för utbyte av uppgifter mellan medlemsstaterna även tjänar dataskyddets intressen.

text: 51. En lämplig språkordning är av avgörande betydelse för systemets effektivitet. Även om datatillsynsmannen är fullt medveten om principen om jämlikhet mellan språken och om hur känslig frågan om särskilda språkordningar är inom ramen för det europeiska samarbetet har han farhågor när det gäller språkordningen enligt artikel 10 i förslaget. Huvudregeln enligt formuleringen i

text: artikel 10

text: är att uppgifterna kommer att utbytas på ett officiellt språk i den medlemsstat till vilken ansökan riktas. Detta är rimligt eftersom lagtexter och rättsliga kvalifikationer inte alltid är entydiga efter översättning. Att följa denna huvudregel i en europeisk union med för närvarande 25 medlemsstater skulle dock göra systemet omöjligt.

text: 52. I enlighet med tredje stycket i

text: artikel 10

text: kan en medlemsstat ange att den godtar andra språk. Det är självklart att syftet med detta stycke är att uppmuntra till ett utbyte på ett eller några språk med större spridning inom Europeiska unionen. Enligt datatillsynsmannen bör detta stycke formuleras på ett sådant sätt att det effektivt garanterar en språkordning som kan fungera, till exempel genom att tvinga medlemsstaterna att godta uppgifter på ett språk som har stor spridning inom Europeiska unionens territorium. Detta är en förutsättning för att systemet skall kunna fungera – såsom tidigare antyddes.

text: 53. Användningen av det standardiserade formatet kan vidare bidra till uppgifternas kvalitet. Genom att använda detta format kan tvetydigheter om innehållet i uppgifterna ur kriminalregistret undanröjas vilket leder till en högre kvalitet på uppgifterna. Om det inte finns någon tvetydighet minskar även risken för att medlemsstaterna begär mer information än som egentligen behövs. C 313/34 SV Europeiska unionens officiella tidning 20.12.2006

text: 54. Datatillsynsmannen beklagar att den obligatoriska användningen av formatet av dessa orsaker kan skjutas upp under en relativt lång övergångsperiod. För det första skall formatet (m.m.) fastställas genom ett kommittéförfarande – utan någon tidsfrist för att fatta beslut i frågan. För det andra kommer medlemsstaterna att ha tre år efter fastställandet av formatet innan de är tvungna att använda det (

text: artikel 11.6

text: ). Datatillsynsmannen rekommenderar att — formatet fastställs i själva rambeslutet, — de tekniska specifikationerna fastställs genom ett kommittéförfarande inom en tydlig tidsfrist, — övergångstiden för medlemsstaternas genomförande av det gemensamma formatet avskaffas, eller om detta inte är tekniskt genomförbart, tidsperioden begränsas till ett år.

text: 55. Datatillsynsmannen välkomnar de politiska vägval som ligger till grund för förslaget. Allmänt taget har man i förslaget beaktat de hinder för ett verkligt effektivt utbyte av uppgifter ur kriminalregistren mellan medlemsstaterna som beror på skillnader i språk och medlemsstaternas tekniska och rättsliga ramar särskilt genom att — fastställa att den dömande medlemsstaten skall vara uppgifternas ”ägare”, med ansvar för deras kvalitet, — föreskriva att en central myndighet skall utses i varje medlemsstat, — föreskriva ytterligare åtgärder för att garantera att det faktiskt går att hitta och få åtkomst till uppgifter.

text: 56. Datatillsynsmannen noterar att förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter fortfarande är föremål för diskussioner i Europaparlamentet och rådet och att också grundläggande frågor – som tillämpningsområde och säkerheten vid överföringar till tredjeländer – långt ifrån är lösta. Datatillsynsmannen rekommenderar att — detta rambeslut inte träder i kraft före dagen för ikraftträdandet av rådets rambeslut om skydd av personuppgifter, — rådet ser till att förhandlingarna om detta förslag noggrant kopplas till förhandlingarna om rådets rambeslut om skydd av personuppgifter. Om förhandlingarna om rådets rambeslut om skydd av personuppgifter leder till att regler om överföringar av uppgifter till tredjeländer inte kommer att ingå i dess tillämpningsområde bör noggrannare regler för överföringar av personuppgifter till tredjeländer fastställas i detta förslag.

text: 57. Datatillsynsmannen rekommenderar att man förenklar mekanismen och föreskriver en begränsad och exaktare definition av de ändamål, utöver brottmålsförfaranden, för vilket uppgifter kan begäras samt en begränsning av den grupp personer som kan begära dessa uppgifter. Enligt datatillsynsmannen bör andra än den registrerade själv endast ha laglig rätt att få åtkomst till dessa uppgifter under exceptionella omständigheter. Det bör i förslaget läggas till en bestämmelse som tillåter dataskyddsmyndigheterna att kontrollera denna exceptionella användning.

text: 58. Datatillsynsmannen rekommenderar att man klargör begreppet ”ägarskap” i texten eller i skälen till förslaget, liksom att man fastställer ett krav på att den centrala myndigheten i den medlemsstat där den dömde är medborgare att meddela uppdateringar och strykningar till de centrala myndigheterna i de övriga medlemsstater eller tredjeländer som begärde uppgifter innan de uppdaterades eller ströks.

text: 59. Datatillsynsmannen begär att gemenskapslagstiftaren motiverar varför det föreliggande förslaget inte kunde begränsas till grövre brott, bland annat mot bakgrund av de begränsningar som följer av proportionalitetsprincipen. 20.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 313/35

text: 60. Datatillsynsmannen välkomnar tilläggsbestämmelserna i artiklarna

text: och

text: under förutsättning att —

text: artikel 10

text: formuleras på ett sådant sätt att en fungerande språkordning verkligen kan garanteras —

text: artikel 11

text: ändras så att formatet fastställs i själva rambeslutet, att de tekniska specifikationerna fastställs genom kommittéförfarande inom en tydlig tidsfrist och att övergångstiden för medlemsstaternas genomförande av det gemensamma formatet avskaffas, eller om detta inte är tekniskt genomförbart, begränsar tidsperioden till ett år.

text: 61. Ytterligare rekommendationer från datatillsynsmannen gäller: —

text: Artikel 3.2

text: : Varför bör rådets generalsekretariat upplysa Eurojust om myndigheter som utses? —

text: Artikel 6.2

text: : Den centrala myndigheten i den medlemsstat ”skall” – inte ”kan” – rikta en ansökan till den andra medlemsstatens centrala myndighet. —

text: Artikel 9

text: : En bestämmelse bör läggas till enligt vilken dataskyddsmyndigheterna uppmanas att aktivt samarbeta med varandra. Utfärdat i Bryssel den 29 maj 2006 Europeisk datatillsynsman

type: vagledning

utgivare: edps


text: EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR

text: ANTAGIT FÖLJANDE YTTRANDE.

text: INLEDANDE KOMMENTARER

text: ( ) Yttrande av den 23 mars 2005 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (KOM (2004) 835 slutlig), EUT C 181. ( ) Yttrande av den 19 oktober 2005 om de tre förslagen om andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2005) 230 slutlig, KOM(2005) 236 slutlig och KOM(2005) 237 slutlig), EUT C 91.

text: ANALYS AV FÖRSLAGET

text: ( ) Arbetsdokument om biometri (dok. MARKT/12168/02/FR –

text: WP 80

text: ). ( ) Yttrande av den 19 oktober 2005 om de tre förslagen om andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2005) 230 slutlig, KOM(2005) 236 slutlig och KOM(2005) 237 slutlig), EUT C 91.

text: ( ) Se ovan C 181, s. 26. ( ) Yttrande 3/2005 om tillämpningen av

text: rådets förordning (EG) nr 2252/2004 av den 13 december 2004

text: om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utställas av medlemsstaterna. ( ) Europaparlamentets lagstiftningsresolution om kommissionens förslag till rådets förordning om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i EU-medborgarnas pass (KOM(2004) 0116 – C5-0101/2004 – 2004/0039 (CNS)), http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52004AP0073(01):SV:HTML ( ) Brev av den 18 augusti 2004 från ordföranden för artikel 29-gruppen till Europaparlamentets talman, ordföranden för utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, generalsekreteraren för Europeiska unionens råd, ordföranden för Europeiska kommissionen, direktören vid generaldirektoratet för företagspolitik, generaldirektören vid generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor (inte offentliggjort).

text: ANDRA SYNPUNKTER

text: ( ) På grundval av

text: artikel 27.3 i förordning (EG) nr 45/2001

text: Peter HUSTINX

amnesord:
Interoperability
Borders, Asylum, Migration
Technologies
Biometrics

title: Laissez-passer

text: C 313/36 SV Europeiska unionens officiella tidning 20.12.2006

text: Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om utkastet till rådets förordning (EG) om fastställande av utformningen av de identitetshandlingar som utställs till institutionernas medlemmar och anställda

text: (2006/C 313/13)

text: med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 286,

text: med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995

text: om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000

text: om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter,

text: med beaktande av kommissionens begäran som mottogs den 31 juli 2006 om ett yttrande i enlighet med

text: artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001

text: 1. I brev av den 26 juli 2006 översände kommissionen till Europeiska datatillsynsmannen utkastet till rådets förordning om fastställande av utformningen av de identitetshandlingar som utställs till institutionernas medlemmar och anställda. Europeiska datatillsynsmannen uppfattar detta brev som en begäran om yttrande i enlighet med

text: 2. I protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier som antogs den 8 april 1965 och är fogat till fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna, särskilt

text: artikel 7

text: , föreskrivs att rådet skall fastställa formen på den identitetshandling som skall godtas som giltig resehandling av medlemsstaternas myndigheter. Denna text utgör den rättsliga grunden för behandlingen av uppgifter (

text: artikel 5 a i förordning (EG) nr 45/2001

text: ). Rådet, som är den behöriga institutionen på detta område, anser att gemenskapens identitetshandling numera inte motsvarar de säkerhetsstandarder som krävs för denna typ av handlingar och att det är nödvändigt att helt göra om den så att ICAO:s (Internationella civila luftfartsorganisationen) minimistandarder och de standarder som krävs för europeiska pass (särskilt biometrin) respekteras med användning av ny teknik som möjliggör ett maximalt skydd mot förfalskningar. Av tekniska skäl har förvaltningschefskollegiet anmodat kommissionen att utreda frågan.

text: 3. Europeiska datatillsynsmannen anser det viktigt att yttra sig om förslaget till ny identitetshandling eftersom han räknar med att biometriska kännetecken kommer att införas i ett lagringsmedium i interoperabla och maskinläsbara format. Detta yttrande ger Europeiska datatillsynsmannen tillfälle att yttra sig i 1 2 frågan, liksom han redan har gjort i sina yttranden om programmen VIS ( ) och SIS II ( ). 20.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 313/37

text: 4. De biometriska kännetecknen är speciella eftersom de avser en persons beteendemässiga och fysiologiska egenskaper och kan göra det möjligt att identifiera personen mer exakt. Europeiska datatillsynsmannen anser att de framtida behandlingarna omfattas av tillämpningsområdet för

text: artikel 27.1 i förordning (EG) nr 45/2001

text: . Behandlingarna skall därför förhandskontrolleras av den europeiska datatillsynsmannen eftersom de på grund av sin beskaffenhet kan innebära särskilda risker för de registrerades fri- och rättigheter. 2.1 Allmänna kommentarer

text: 5. Samråd med Europeiska datatillsynsmannen skall hållas på grundval av

text: . Med tanke på att denna bestämmelse är bindande, bör detta yttrande dock nämnas i direktivets ingress.

text: 6. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar samrådet om förslaget till ny identitetshandling eftersom detta ingår i politiken för att förbättra och öka säkerheten när det gäller resehandlingar i syfte att öka skyddet mot förfalskningar. 2.2 Biometriska kännetecken

text: 7. I förslaget om ny identitetshandling införs möjligheten att behandla en ny kategori av uppgifter som förtjänar särskild uppmärksamhet: biometriska kännetecken. Europeiska datatillsynsmannen inser vikten av ökad säkerhet när det gäller identitetshandlingar i samband med bekämpningen av förfalskning och bedräglig användning av dessa handlingar. Införandet av biometriska igenkänningstecken och motsvarande behandlingar av personuppgifter bör dock följa vissa principer som syftar till att skydda människors grundläggande fri- och rättigheter, särskilt deras rättigheter när det gäller behandlingen av deras personuppgifter. Respekten för dessa principer är särskilt viktig när det gäller behandlingen av biometriska kännetecken som ju lämnar uppgifter om en viss person, särskilt som vissa biometriska kännetecken kan lämna spår i personernas dagliga liv och kan samlas in utan deras vetskap (särskilt fingeravtryck).

text: 8. Tendensen att använda biometriska kännetecken i informationssystem som omfattar hela Europeiska unionen (VIS, SIS II, Eurodac, europeiska pass, osv.) ökar stadigt, men utan att åtföljas av ett noggrant övervägande av vilka risker detta medför och nödvändiga säkerhetsåtgärder. Artikel 29-gruppen ansåg att uppgifter av detta slag [biometriska] är av särskild beskaffenhet eftersom de avser en persons beteendemässiga och fysiologiska egenskaper och gör det möjligt att tveklöst identifiera denna person ( ). Användningen av biometriska kännetecken bör därför åtföljas av antagandet av kompletterande garantier och skärpta kontrollmetoder.

text: 9. Europeiska datatillsynsmannen har i ett tidigare yttrande ( ) redan föreslagit att en förteckning över gemensamma och grundläggande krav skall upprättas, med hänsyn till att biometriska kännetecken per definition är känsliga. Förteckningen bör kunna tillämpas för alla system som använder biometri, än vilken typ det är frågan om.

text: 10. I samma yttrande framhöll Europeiska datatillsynsmannen den vikt han fäster vid registreringsprocessen för de biometriska systemen. Källan till biometriska uppgifter och det sätt på vilket de kommer att samlas in beskrivs inte i detalj i det nuvarande förslaget. Registreringen är ett mycket viktigt steg och kan inte fastställas endast i bilagor, eftersom den direkt kommer att påverka slutresultatet av processen, dvs. den frekvens av felaktiga avvisningar eller felaktiga godkännanden som den kan leda till.

text: 11. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar exempelvis införande av lättillgängliga säkerhetsförfaranden (av teknisk art och avseende rätten till tillgång) som bör genomföras vid registreringen för att respektera värdigheten hos personer som inte har kunna lämna fingeravtryck som kan godtas av systemet. C 313/38 SV Europeiska unionens officiella tidning 20.12.2006

text: 12. I artikel 2 i förslaget till förordning anges att lagringsmediet skall innehålla personuppgifter i identitetshandlingen, ett digitaliserat ansiktsfoto och digitala fingeravtryck som registrerats i interoperabelt format. I artikel 4 i förslaget anges däremot att de biometriska inslagen i identitetshandlingarna bara skall användas för att kontrollera handlingens äkthet och innehavarens identitet med hjälp av de jämförbara element som är direkt tillgängliga. Mot bakgrund av dessa båda artiklar vill Europeiska datatillsynsmannen göra följande kommentarer: — Den 28 februari 2005 antog Europeiska kommissionen beslutet om fastställande av tekniska specifikationer om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna. Den antog också den 28 juni 2006 beslutet om fastställande av tekniska specifikationer om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna, ett beslut där kompletterande tekniska specifikationer fastställs för lagring och skydd av de digitala fingeravtryck som krävs. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att dessa dokument nämns i förordningen eftersom de avser tekniska aspekter på de biometriska kännetecknen och särskilt de aspekter som gäller formen för de digitala fingeravtrycken och ansiktsbilden. — Eftersom identitetshandlingarna är avsedda att användas i tredjeland bör det säkerställas att de europeiska systemen och tredjelands system är interoperabla. Europeiska datatillsynsmannen har redan tagit upp denna problematik i sitt yttrande om VIS-systemet ( ). Europeiska datatillsynsmannen betonar ännu en gång att interoperabiliteten mellan systemen inte kan införas i strid mot principen om begränsning av ändamålet med behandlingen av uppgifter och att alla förslag på detta område bör föreläggas datatillsynsmannen. — Förslagstexten är fortfarande vag när det gäller möjligheten att lagra fingeravtryck i en institutionell databas som också kommer att bli ett register över utfärdade identitetshandlingar. Artikel 29-gruppen betonar i sitt yttrande 3/2005 ( ) att den motsätter sig att biometriska och andra kännetecken för alla innehavare av pass inom EU lagras i en centraliserad databas över europeiska pass och resehandlingar. Europeiska datatillsynsmannen anser att samma situation råder när det gäller gemenskapens identitetshandling. Användningen av denna syftar till att godkänna personer när de passerar gränsen i tredjeland. Därför är upprättandet och genomförandet av en centraliserad databas innehållande personuppgifter, och särskilt biometriska kännetecken, för alla personer som har rätt att få en gemenskapsidentitetshandling inte motiverat, strider mot grundprincipen om proportionalitet och bör därför undvikas. Frågan bör skiljas från behandlingen av formulär med begäran om identitetshandlingar som sköts av avdelningen för utfärdande av identitetshandlingar, en fråga som vi återkommer till nedan.

text: 13. När det gäller identitetshandlingens säkerhet stämmer sidan med maskinläsbara personuppgifter överens med dokument 9303 från ICAO, första delen, (maskinläsbara pass) och sättet att utfärda den följer de specifikationer som är tillämpliga för maskinläsbara pass i samma dokument samt minimistandarderna för säkerhet i förordning nr 2252/2004. 2.3 Tekniskt stöd

text: 14. I förslaget till förordning anges (i

text: artikel 2.2

text: ) att identitetshandlingarna innehåller ett lagringsmedium […]. Detta har tillräcklig kapacitet för att garantera uppgifternas integritet, äkthet och sekretess. Texten överensstämmer med en resolution från Europaparlamentet av den 2 december 2004 ( ), en ståndpunkt som också intas av artikel 29-gruppen ( ). 20.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 313/39

text: 15. För att de beslut som är tillämpliga när det gäller säkerheten hos resehandlingar på europeisk nivå skall kunna respekteras, bör det erinras om att en grundläggande kontroll av tillgången är obligatorisk för alla uppgifter som lagras chippet, vilket innebär att varje läsare också bör vara utrustad med en scanner som avläser de uppgifter som är inskrivna i passet, koden för att kunna öppna och läsa chippet. En omfattande kontroll av tillgången är obligatorisk när det gäller fingeravtryck. I systemet utnyttjas en kryptering som kräver en genomtänkt förvaltning av åtkomstkoderna. 2.4 Ändamål och proportionalitet

text: 16. Vid införandet av biometriska kännetecken och motsvarande behandling av personuppgifter måste ett antal principer iakttas som syftar till att skydda människors grundläggande rättigheter och friheter, särskilt rättigheterna när det gäller behandling av deras personuppgifter. Respekten för dessa principer är särskilt viktig i fråga om biometriska kännetecken som ju lämnar uppgifter om en viss person, särskilt med tanke på att en del av dem kan lämna spår i personernas dagliga liv och utan deras vetskap kan samlas in och utnyttjas (särskilt fingeravtryck).

text: 17. Europeiska datatillsynsmannen erinrar således om att personuppgifter i enlighet med

text: artikel 6 i direktiv 95/46/EG

text: endast får samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål; senare behandling får inte genomföras på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål. Dessa uppgifter skall dessutom vara adekvata och relevanta och får inte omfatta mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka de har samlats in och för vilka de senare behandlas (ändamålsprincipen).

text: 18. Ändamålsprincipen (personuppgifter bör samlas in för särskilda och uttryckligt angivna ändamål och deras senare behandling får endast tillåtas på mycket stränga villkor) och proportionalitetsprincipen (behandlingen av personuppgifter får endast tillåtas om detta är nödvändigt och om det inte finns något annat sätt som är lika effektivt och som medför mindre intrång i privatlivet) bör respekteras när biometriska kännetecken behandlas. I likhet med vad som sagts ovan skulle inrättandet av en central databas med personuppgifter, särskilt biometriska kännetecken, för alla personer som beviljats en identitetshandling, strida mot proportionalitetsprincipen. 2.5 Uppgifter och tillgång

text: 19. I förslaget till förordning omnämns rätten till information (rätten till tillgång, kontroll, rättelse eller radering av uppgifter) för de personer som innehar en identitetshandling. Europeiska datatillsynsmannen vill dock att det i skäl 6 i förslaget, om rätten att överklaga för gemenskapens personal, läggs till en hänvisning till

text: artikel 33 i förordning (EG) nr 45/2001

text: 20. Utnämningen av myndigheter och organ med rätt att få tillgång till uppgifterna i handlingarnas lagringsmedium regleras av relevanta bestämmelser i gemenskapslagstiftningen, Europeiska unionens lagstiftning eller internationella avtal. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att det klargörs vilka myndigheter som denna förordning riktar sig till och vilken rätt till tillgång som beviljas. Av säkerhetsmässiga skäl bör det även garanteras att endast behöriga myndigheter ges tillgång till uppgifter som lagras i chippet.

text: 21. När det gäller kontroll av identitetshandlingen i ett tredjeland återstår frågor som ännu är obesvarade: Till vilka uppgifter på lagringsmediet kommer tredjeländer att ges tillgång? Och finns det några skyddsåtgärder för att förvissa sig om att tredjeländer inte lagrar de uppgifter till vilka de ges tillgång? Det minsta man kan säga är att frågorna om tillgång till dessa uppgifter fortfarande är ett problem. 3.1 Utfärdande av identitetshandlingen

text: 22. När det gäller bestämmelserna om identitetshandlingens utfärdande anges det i artikel 3 i förslaget att varje institution skall utfärda identitetshandlingar, i förekommande fall genom ett särskilt organ. En eller flera institutioner kan dock välja att anförtro utfärdandet av identitetshandlingar till en av dessa. Det förutses även att kommissionen – efter infordran av anbud – skall utse ett organ som ansvarar för tryckning av blankodokument för identitetshandlingarna och eventuellt för individualisering genom tillägg av innehavarens personuppgifter. Med beaktande av denna behandlings särskilda natur och de nödvändiga skyddsvillkor som bör åtfölja behandlingen, måste bestämmelserna om valet av det organ som skall ansvara för behandlingen särskilt iaktta principerna i förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: när det gäller sekretess och säkerhet för uppgifterna (artiklarna

text: och

text: i förordningen). C 313/40 SV Europeiska unionens officiella tidning 20.12.2006

text: 23. Utan att det påverkar innehållet i Europeiska datatillsynsmannens yttrande från den förhandskontroll som skall genomföras efter anmälan ( ) från dataskyddsombudet vid den institutionen/de institutioner som i framtiden kommer att ha behörighet för behandlingen av identitetshandlingar, vill Europeiska datatillsynsmannen här lägga fram några allmänna synpunkter när det gäller denna behandling i framtiden. 3.2 Formulär

text: 24. Den dokumentation som har lagts fram för samråd innehåller inga uppgifter om det formulär som personer som är intresserade av (eller berättigade till) en identitetshandling skall fylla i. Det framgår emellertid av ett fall som tidigare har behandlats av Europeiska datatillsynsmannen att de personuppgifter som behandlades för utfärdandet av de tidigare identitetshandlingarna inte gällde hälsotillstånd, och även om vissa personuppgifter hade samband med hälsoståndet (under rubriken ”särskilda kännetecken”) var dessa inte obligatoriska. Det krävs dessutom den berörda personens samtycke enligt

text: artikel 2 h i förordning (EG) nr 45/2001

text: . Av detta skäl och för att få en klar bild av innehållet i det planerade förfarandet rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att en kopia av formuläret för identitetshandlingen bifogas underlaget för ärendet i enlighet med förfarandet i

text: artikel 27 i förordning (EG) nr 45/2001

text: , i likhet med alla andra handlingar som kan underlätta behandlingen av frågan. 3.3 Uppgifternas kvalitet

text: 25. I

text: artikel 4.1 c i förordning (EG) nr 45/2001

text: fastställs det att uppgifterna ”skall vara adekvata och relevanta och får inte omfatta mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka de samlas in och för vilka de senare behandlas”. De uppgifter som skall behandlas enligt det diskuterade förfarandet är mycket omfattande (åtminstone när det gäller biometriska kännetecken) vilket gör att det är svårt att i förväg och utan kännedom om det konkreta fallet fastställa om de är ”adekvata och relevanta och inte omfattar mer än vad som är nödvändigt”. Följaktligen är det viktigt att de personer som behandlar personuppgifterna enligt olika förfaranden får korrekt information om skyldigheten att respektera principen i

text: artikel 4.1 c

text: och att de behandlar uppgifterna med beaktande av denna princip. Enligt förfarandet i

text: artikel 27 i förordning (EG) nr 45/2001

text: skall Europeiska datatillsynsmannen rekommendera att riktlinjer utarbetas i syfte att ge dessa personer lämplig information om deras skyldigheter. Europeiska datatillsynsmannen skall även begära att det inrättas särskild utbildning om problemen med behandling av känsliga uppgifter.

text: 26. Uppgifterna skall dessutom vara riktiga och, om nödvändigt, hållas aktuella (

text: artikel 4.1 d

text: ). Det är inte möjligt att av de framlagda uppgifterna i ärendet avgöra om det kommer att göras någon kontroll av uppgifternas riktighet. Det är heller inte möjligt för närvarande att fastställa om det i själva förfarandet eller systemet kommer att fullständigt garantera uppgifternas kvalitet. I enlighet med vad som betonas i föregående stycke är det endast möjligt genom en analys i enlighet med förfarandet i

text: artikel 27

text: att avgöra om tillräckliga skyddsåtgärder har vidtagits. 3.4. Bevarande av uppgifterna

text: 27. I texten fastställs en giltighet på fem år för de nya identitetshandlingarna. Det fastställs däremot inte någon tidsfrist för bevarandet av uppgifterna för varje fall och därmed varje ansökan. I förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: fastställs det att uppgifterna skall ”skall lagras på ett sätt som förhindrar att de registrerade kan identifieras under en längre tid än vad som är nödvändigt för de ändamål för vilka uppgifterna samlades in eller för vilka de senare behandlas” (

text: artikel 4.1 e

text: ). Såsom betonades ovan bör man undvika lagring av biometriska kännetecken i en databas. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar därför att behandlingen av biometriska kännetecken åtskiljs från behandlingen av de uppgifter som anges i formuläret för att ansöka om en identitetshandling. Dessa skulle kunna bevaras inom ramen för den normala behandlingen av ansökningar om identitetshandlingar.

text: 28. Europeiska datatillsynsmannen är positivt inställd till att ha fått höras om identitetshandlingen. Följande synpunkter måste dock beaktas: — Detta yttrande skall omnämnas i förordningens ingress, före skälen (”med beaktande av yttrandet...”). 20.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 313/41 — Det bör inrättas lättåtkomliga reservförfaranden för att inhämta biometriska kännetecken. — Kommissionens beslut av den 28 februari 2005 respektive 28 juni 2006 om de tekniska specifikationerna för standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna bör omnämnas när det gäller identitetshandlingarnas tekniska aspekter. — Biometriska kännetecken får inte lagras i en centraliserad databas. — Det planerade innehållet i och formatet för biometriska kännetecken och de garantier som skall åtfölja införandet av biometriska kännetecken i identitetshandlingarna bör anges. — Man bör beakta det faktum att driftskompatibilitet mellan systemen inte får införas i strid med principen om begränsning i förhållandet till ändamålet med behandlingen av uppgifter och att alla förslag på detta område bör överlämnas till Europeiska datatillsynsmannen. — Ändamåls- och proportionalitetsprinciperna bör ägnas särskild uppmärksamhet vid behandlingen av biometriska kännetecken. — I syfte att göra institutionernas medlemmar och tjänstemän uppmärksamma på detta är det lämpligt att det i skäl 6 i förslaget, om rätten att överklaga för gemenskapens personal, läggs till en hänvisning till

text: artikel 33 i förordning (EG) nr 45/2001

text: . — Europeiska datatillsynsmannen önskar att det i förslaget fastställs att det skall upprättas en begränsande förteckning över de behöriga myndigheter som skall ges tillgång till uppgifterna samt ett klargörande av vilken rätt till tillgång de kommer att få. — Kriterierna för att välja ut det organ som avses i artikel 3 i förslaget bör noggrant fastställas med beaktande av biometriska känneteckens särskilda natur. — Förfarandet för att utfärda identitetshandlingar skall omfattas av en förhandskontroll som skall genomföras av Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med

text: . — I samband med förhandskontrollen bör formuläret för att ansöka om en identitetshandling liksom alla andra handlingar som kan underlätta frågans behandling, läggas fram för att man skall kunna analysera dataskyddsaspekterna. — Det är lämpligt att rekommendera att det utarbetas riktlinjer för att på lämpligt sätt informera de personer som har ansvar för uppgifternas behandlingen om deras skyldigheter. Även särskild utbildning när det gäller problem vid behandlingen av känsliga uppgifter bör övervägas. — Det är lämpligt att säkerställa att förfarandena möjliggör respekt för principen om uppgifternas kvalitet. Bryssel, den 13 oktober 2006 Europeiska datatillsynsmannen