title: Riktlinjer om väsentlighet, företagshemligheter, konfidentiell information och upplysningsfrekvens enligt artiklarna 432.1, 432.2 och 433 i förordning (EU) nr 575/2013

text: 23 december 2014

text: Riktlinjer

text: om väsentlighet, företagshemligheter, konfidentiell information och upplysningsfrekvens enligt artiklarna

text: och

text: i förordning (EU) nr 575/2013

text: Innehåll

text: EBA:s riktlinjer om väsentlighet, företagshemligheter, konfidentiell information och upplysningsfrekvens enligt artiklarna

text: och

text: i förordning (EU) nr 575/2013 3

text: Avdelning I – Ämne, tillämpningsområde och definitioner 4 Avdelning II – Processer och interna arrangemang 5 Avdelning III – Överväganden vid bedömningen av upplysningars väsentlighet 6 Avdelning IV – Överväganden vid bedömningen av om upplysningar utgör företagshemligheter eller konfidentiell information 8 Avdelning V – Överväganden avseende behovet av att bedöma utlämnandet av information oftare än årligen 9 Avdelning VI – Upplysningar som ska lämnas av instituten vid tillämpning av undantaget från upplysningskravet 9 Avdelning VII – Upplysningar som ska lämnas oftare än årligen 10 Avdelning VII – Slutbestämmelser och införande 12

text: och

text: i förordning (EU) nr 575/2013

text: Riktlinjernas status

text: Detta dokument innehåller riktlinjer som utfärdats i enlighet med

text: artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (nedan kallad EBA-förordningen). I enlighet med artikel 16.3 i EBA-förordningen ska de behöriga myndigheterna och finansinstituten försöka följa riktlinjerna med alla tillgängliga medel.

text: I riktlinjerna ger Europeiska bankmyndigheten (EBA) sin syn på vad som är lämplig tillsynspraxis inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn och på hur unionslagstiftningen bör tillämpas inom ett visst område. EBA förväntar sig därför att alla berörda behöriga myndigheter och finansinstitut följer riktlinjerna. De behöriga myndigheter som omfattas av riktlinjerna bör följa dem genom att på lämpligt sätt införliva dem i sin tillsyn (t.ex. genom att ändra sin rättsliga ram eller sina tillsynsrutiner). Detta gäller även när riktlinjerna främst riktar sig till institutioner.

text: Rapporteringskrav

text: I enlighet med artikel 16.3 i EBA-förordningen ska de behöriga myndigheterna underrätta EBA om huruvida de följer eller tänker följa riktlinjerna. I annat fall ska de ange skälen till att inte följa riktlinjerna. Myndigheterna ska underrätta EBA senast den 23 februari 2015. Om de berörda myndigheterna inte underrättat EBA inom denna tidsfrist anser EBA att de inte följer riktlinjerna. Underrättelserna bör ske på formuläret i avsnitt 5 och skickas till compliance@eba.europa.eu. Ange referensnummer

text: . Underrättelserna bör skickas av personer med lämplig behörighet att för den behöriga myndighetens räkning rapportera att riktlinjerna följs.

text: Underrättelserna offentliggörs på EBA:s webbplats i enlighet med

text: artikel 16.3

text: Avdelning I – Ämne, tillämpningsområde och definitioner

text: 1. I

text: artikel 432.1 i förordning (EU) nr 575/2013

text: föreskrivs att instituten kan utelämna en eller flera av de upplysningar som krävs i avdelning II i del åtta i nämnda förordning, om de uppgifter som lämnats genom sådana upplysningar betraktas som icke väsentliga, med undantag för de upplysningar som anges i

text: artiklarna 435.2 c

text: (upplysningar om policyn för mångfald i fråga om val av medlemmar i ledningsorganet), 437 (upplysningar om kapitalbasen) och 450 (upplysningar om ersättningspolitik) i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: 2. I

text: artikel 432.2 i förordning (EU) nr 575/2013

text: föreskrivs att instituten också kan utelämna en eller flera av de informationsuppgifter som ingår i de upplysningar som anges i avdelningarna II och III i del åtta, med undantag för upplysningar av den typ som fastställs i

text: artiklarna 437

text: (upplysningar om kapitalbasen) och 450 (upplysningar om ersättningspolitiken) i denna förordning, om dessa poster innefattar uppgifter som betraktas som företagshemligheter eller konfidentiell information. I

text: artikel 432.3 i förordning (EU) nr 575/2013

text: föreskrivs att om poster utelämnas i enlighet med

text: artikel 432.2 i förordningen

text: , ska instituten ange detta och uppge anledningen till att de inte offentliggörs, och offentliggöra mer allmän information om det som upplysningskravet gäller, utom när posterna ska betraktas som företagshemligheter eller konfidentiell information.

text: 3. I

text: artikel 433 i förordning (EU) nr 575/2013

text: föreskrivs att instituten ska bedöma behovet av att offentliggöra vissa eller alla upplysningar som krävs i del åtta i nämnda förordning oftare än en gång om året med tanke på relevanta särdrag hos deras verksamhet, såsom verksamhetens omfattning, verksamhetens slag, närvaro i olika länder, engagemang i olika ekonomiska sektorer och deltagande på internationella finansiella marknader och i betalnings-, avvecklings- och clearingsystem. Vid denna bedömning bör särskild hänsyn tas till eventuella behov av mer frekvent utlämnande av informationsposter som gäller kapitalbas, kapitalkrav, riskexponering och andra poster som kan komma att ändras snabbt.

text: 4. I dessa riktlinjer fastställs förfarandet och kriterierna för institut som måste uppfylla de skyldigheter som anges i del åtta i kapitalkravsförordningen och som rör principerna om väsentlighet, företagshemligheter och konfidentiell information med hänsyn till deras skyldigheter till offentliggörande och deras rätt att utelämna upplysningar i enlighet med

text: artikel 432 i förordning (EU) nr 575/2013

text: (”undantag” eller ”undantag från upplysningskravet”). Riktlinjerna ger också vägledning om institutens bedömning av mer frekventa upplysningar.

text: 5. Dessa riktlinjer riktar sig till institut som åläggs att uppfylla de skyldigheter som anges i del åtta i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: (”instituten”) och deras behöriga myndigheter. De behöriga myndigheterna bör se till att instituten följer dessa riktlinjer i sin bedömning av väsentlighet, företagshemligheter, konfidentiell information och upplysningsfrekvens.

text: 6. När instituten antar formella förfaranden för de upplysningskrav som avses i

text: artikel 431.3 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , för att bedöma lämpligheten i deras offentliggöranden inklusive

text: hur ofta de ska ske, bör instituten överväga alla rekommendationer som ingår i avdelning II–V i dessa riktlinjer om väsentlighet, företagshemligheter, konfidentiell information och upplysningsfrekvens.

text: Avdelning II – Processer och interna arrangemang

text: 7. De formella förfarandena för att bedöma lämpligheten av upplysningar, däribland hur ofta de ska lämnas, bör omfatta en lämplig process som inkluderar användningen av undantag från att utelämna upplysningar enligt artiklarna

text: och

text: i förordning (EU) nr 575/2013, samt bedömningen av frekvensen av upplysningar i enlighet med artikel 433 i samma förordning.

text: 8. Processen kan ingå i en befintlig process, som syftar till att fatta beslut som rör upplysningsämnen, så länge den omfattar som minst de funktioner som beskrivs nedan (a till g). Den bör stå i proportion till storleken, omfattningen av verksamheten och verksamhetens slag, och vara förenlig med den interna organisationen i institutionen. Processen bör som minst

text: a) godkännas av institutets ledningsorgan eller en kommitté som utsetts därav,

text: b) identifiera den organisatoriska enheten eller enheterna, den högsta ledningen eller kommittéer därav och personalen som ansvarar för att utforma, genomföra och granska politiken för väsentlighet, företagshemligheter, konfidentiell information och upplysningsfrekvens,

text: c) se till att indata från alla berörda enheter och funktioner, närmare bestämt riskhanteringsfunktioner, regelefterlevnadsfunktionen och alla andra relevanta funktioner beaktas när denna politik utformas, genomförs och granskas,

text: d) föreskriva att den högsta ledningen eller dess kommittéer är ansvariga för att ta ett slutligt beslut om huruvida en uppgift bör utelämnas (”undantaget”) eller om frekvensen bör betraktas som lämplig, efter att ha tagit hänsyn till välmotiverade förslag från den relevanta organisatoriska enheten eller de enheter och personalen som har till uppgift att genomföra politiken angående väsentlighet, företagshemligheter, konfidentiell information och upplysningsfrekvens,

text: e) definiera en lämplig rapporteringsprocess när det gäller genomförandet av politiken för väsentlighet, företagshemlighet, konfidentiell information och upplysningsfrekvens,

text: f) bestämma den lämpliga graden av insyn för varje undantag från upplysningar eller lämplig frekvens i enlighet med avdelningarna VI och VII i dessa riktlinjer.

text: 9. Institutionerna bör dokumentera och underhålla internt lämpligt bevis för sitt genomförande av den process som beskrivs i punkt 8 och sina bedömningar i enlighet med bestämmelserna i avdelningarna III, IV eller V i dessa riktlinjer, för att säkerställa korrekt spårbarhet och insyn i

text: genomförandet av politiken för väsentlighet, företagshemlighet, konfidentiell information och upplysningsfrekvens (exempelvis studier som visar de potentiella effekterna av utlämnande av information som anses vara företagshemlig).

text: 10.Om institutionerna har valt att lämna upplysningar om sina formella riktlinjer för att uppfylla upplysningskraven i del åtta i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , kan de med fördel överväga att i dessa upplysningar inkludera en beskrivning av processen som avses i denna avdelning, samt beskriva politiken för väsentlighet, företagshemligheter, konfidentiell information och upplysningsfrekvens, i enlighet med bestämmelserna i avdelningarna II–V i dessa riktlinjer.

text: Avdelning III – Överväganden vid bedömningen av upplysningars väsentlighet

text: 11.Instituten får utelämna en eller flera av de upplysningar som anges i avdelning II i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: om den information som lämnats av sådana upplysningar inte betraktas som väsentlig enligt bestämmelserna i dessa riktlinjer. Omvänt kan bedömningen av en uppgift som väsentlig, enligt bestämmelserna i denna avdelning, leda instituten att lämna upplysningar som överstiger gällande upplysningskrav.

text: 12.Vid bedömningen av en uppgifts väsentlighet bör instituten som minst beakta följande:

text: a) Väsentligheten bör bedömas regelbundet och minst en gång om året.

text: b) Väsentligheten bör bedömas för både kvalitativa och kvantitativa upplysningskrav.

text: c) Väsentligheten bör bedömas på nivån för varje individuellt upplysningskrav och, i förekommande fall, på aggregerad nivå. Framför allt bör instituten bedöma om den kumulativa effekten av att utelämna specifika upplysningskrav som var för sig betraktas som oväsentliga skulle resultera i utelämnandet av information som skulle kunna påverka användares ekonomiska beslut.

text: d) Väsentligheten bör bedömas med hänsyn till omständigheterna och det större sammanhanget vid tidpunkten för upplysningarna, till exempel påverkan av den ekonomiska och politiska miljön.

text: e) Väsentligheten bör vara ett användarcentrerat begrepp och bedömas utifrån de antagna användarnas behov och den antagna informationens relevans för användarna: ett krav på upplysningar kan inte vara väsentligt för institutet, men kan vara väsentligt för användarna. Omfattningen av den offentliggjorda informationen bör därför anpassas till användarnas behov och bör överväga effekten som upplysningen har på deras kunskap om institutet och institutets riskprofil. Uppgifter avseende poster som involverar en hög grad av subjektivitet hos instituten för att fastställa deras storlek kommer sannolikt att vara väsentliga för användare.

text: f) Väsentligheten bör bedömas med hänsyn till den särskilda karaktären och syftet med de krav som värderas. Kriterierna bör inte tillämpas på samma sätt för alla upplysningskrav. I synnerhet kan särskilda förfaranden/indikatorer som skiljer sig från dem som används för att bestämma väsentligheten för kvantitativa upplysningar behövas för kvalitativa upplysningar.

text: g) Väsentligheten bör vara ett koncept specifikt för instituten. Den bör avgöras av ett instituts specifika egenskaper, aktiviteter, risker och riskprofil och bör inte automatiskt bedömas i förhållande till storlek/omfattning av institutet, dess relevans på den inhemska marknaden eller dess marknadsandel.

text: h) Väsentligheten beror inte bara på storlek. Väsentligheten är kopplad till den kvantitativa betydelsen sett till mängd och/eller den kvalitativa betydelsen sett till karaktären av en given informationsuppgift, såsom exponeringar och risker, vilka kan vara väsentliga genom karaktär eller storlek. En bedömning av väsentligheten baserad enbart på kvantitativa metoder eller tröskelvärden bör inte generellt anses lämplig för upplysningar.

text: i) Väsentligheten bör vara ett dynamiskt begrepp: det beror på sammanhanget för upplysningar och kan därför tillämpas olika på olika upplysningar över tid, beroende på hur riskerna utvecklas. I synnerhet bör instituten överväga de risker/ affärsverksamheter som de är eller kan bli utsatta för. Ad-hoc-omprövningar av väsentligheten, medan risker utvecklas eller omständigheter förändras, kan resultera i flera olika typer och omfattningar av upplysningar över tid.

text: 13.Ytterligare överväganden kan beaktas av instituten när de anses vara troliga och objektivt rimliga.

text: 14.Bedömningen av väsentligheten bör avgöras av någon av de relevanta funktionerna som tillför värde till väsentlighetsbedömningen för upplysningarna i fråga, och genomsyras av relevanta kriterier och indikatorer. Vid tillämpningen av punkt 12 för att bedöma en viss informationsuppgifts väsentlighet, bör instituten ägna särskild uppmärksamhet åt följande kriterier:

text: a) Sin affärsmodell, utifrån enskilda indikatorer och långsiktig strategi.

text: b) Storleken, uttryckt som andel av reglerande, finansiella eller lönsamhetsrelaterade mått eller aggregat eller som ett nominellt belopp, på uppgiften eller elementet (risk, exponering) som informationen gäller och för vilket väsentligheten bedöms.

text: c) Vilken påverkan det element som en uppgift gäller har på utvecklingen av de totala riskexponeringarna (särskilt uttryckt i termer av exponeringsbelopp eller belopp RWA) eller institutets totala riskprofil.

text: d) Informationens relevans när det gäller att förstå de aktuella riskerna och företagets solvens och dess trend, med tanke på att utelämnandet inte bör dölja en trend i utvecklingen av riskerna från en tidigare period.

text: e) Hur stora förändringarna är för det element som en uppgift gäller, jämfört med föregående år.

text: f) Förhållandet mellan informationen och den senaste utvecklingen av risker och upplysningsbehov, samt marknadspraxisen för upplysningar.

text: Avdelning IV – Överväganden vid bedömningen av om upplysningar utgör företagshemligheter eller konfidentiell information

text: 15.Vid bedömningen av om en viss information bör klassas som företagshemlighet bör instituten beakta följande:

text: a) Fall där informationen bedöms som hemlig bör vara exceptionella och avse information som är så viktig att upplysningar avsevärt skulle påverka ett instituts konkurrensställning. Förutom informationen om produkter och system som, om de spreds till konkurrenterna, skulle göra ett instituts investeringar i dessa mindre värdefulla, kan företagshemligheter avse driftsförhållanden eller affärsomständigheter som är av betydelse för konkurrensen.

text: b) En generell risk för en potentiell försvagning av konkurrenskraften på grund av upplysningar bör inte i sig ses som ett tillräckligt skäl för att undvika upplysningar, Specifika resonemang bör vara tillgängliga och baseras på en analys av effekten av utlämnande av företagshemligheter.

text: c) Undantaget från upplysningar som gäller företagshemligheter ska inte användas för att undvika att lämna ut information som skulle missgynna en institution på marknaden, eftersom den informationen speglar en ofördelaktig riskprofil.

text: d) Undergrävandet av konkurrenskraften bör uppskattas till exempel i fråga om storlek, omfattning av verksamheten och verksamhetsområde. Instituten bör motivera hur ett utlämnande av dessa uppgifter skulle ge alltför mycket insikt i deras affärsstrukturer.

text: 16. Vid bedömningen av hur konfidentiell en viss information är bör instituten beakta följande:

text: a) Fall där informationen bedöms som konfidentiell bör vara exceptionella. Detta kan till exempel vara fallet när en ekonomisk sektor är så koncentrerad att upplysningar om exponeringar på denna sektor skulle resultera i att exponeringar avslöjades för en motpart.

text: b) En allmän hänvisning till konfidentiell karaktär utgör inte ett tillräckligt skäl för att undvika upplysningen i fråga: instituten bör konkret identifiera och analysera i vilken

text: utsträckning utlämnandet av viss information skulle påverka rättigheterna för deras kunder eller motparter eller utgöra ett brott mot de rättsliga etablerade konfidentialitetskraven. Synpunkter från ett instituts juridiska enhet eller eventuell juridisk expert bör beaktas när denna analys utförs.

text: Avdelning V – Överväganden avseende behovet av att bedöma utlämnandet av information oftare än årligen

text: 17.Alla institut bör bedöma behovet av att lämna ut vissa eller alla uppgifter som krävs enligt avdelningarna II och III i del åtta i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: oftare än årligen, med tanke på de kriterier som anges i artikel 433 i samma förordning och i enlighet med den process som beskrivs i avdelning II i dessa riktlinjer.

text: 18.Trots att alla institut är skyldiga att bedöma behovet av att tillhandahålla mer frekventa upplysningar genom att använda något relevant utvärderingsverktyg inom ramen för de faktorer som avses i

text: , bör instituten särskilt bedöma sina behov av att publicera information oftare än årligen när en eller flera av följande indikatorer gäller för dem:

text: a) Institutet är ett av de tre största instituten i sin hemmedlemsstat.

text: b) Institutets konsoliderade tillgångar överstiger 30 miljarder euro.

text: c) Institutets fyraåriga genomsnittliga totala tillgångar överstiger 20 procent av det fyraåriga genomsnittet av dess hemmedlemsstats BNP.

text: d) Institutet har konsoliderade exponeringar enligt artikel 429 i förordning 575/2013 som överstiger 200 miljarder euro eller motsvarande belopp i utländsk valuta enligt den växelkurs som offentliggjorts av Europeiska centralbanken och som tillämpas vid räkenskapsårets utgång.

text: Avdelning VI – Upplysningar som ska lämnas av instituten vid tillämpning av undantaget från upplysningskravet

text: 19.När ett institut beslutar att inte lämna ut uppgifter eller en uppsättning krav på grund av oväsentlighet bör institutet tydligt ange detta.

text: 20.I de fall där information bedöms vara en företagshemlighet eller konfidentiell information i enlighet med den process som beskrivs i avdelning II, och efter att ha beaktat de relevanta faktorer som förtecknas i avdelning IV, bör instituten lämna följande information:

text: a) Vilken typ av information eller krav på upplysning som anses som företagshemlighet eller konfidentiell information enligt det slutgiltiga beslutet i slutet av processen.

text: b) Resonemanget för att inte offentliggöra, det vill säga skälet till att informationen klassas som företagshemlighet eller konfidentiell.

text: c) Mer allmän information om det som upplysningskravet gäller. Denna allmänna information bör redovisas med hjälp av metoder som möjliggör lämpliga upplysningar, samtidigt som man respekterar problematiken kring konfidentialitet och företagshemligheter (att inte lämna ut namnet på enskilda kunder, lämplig aggregeringsnivå).

text: 21.Informationen och förklaringarna som offentliggörs efter att ett undantag för företagshemlighet och konfidentiell information använts bör vara tillräckliga för att användarna till fullo ska kunna förstå riskutvecklingen under den granskade perioden. Att använda ett undantag skulle kunna leda till tillämpning av aggregerings- och/eller anonymiseringstekniker för att möjliggöra upplysningar om meningsfull information trots konfidentialitet eller problematik angående företagshemligheter.

text: 22.Instituten kan tillhandahålla information under denna avdelning antingen direkt i de olika riskavsnitten i mediet som avses i

text: artikel 434 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , eller på en enda plats i detta medium.

text: Avdelning VII – Upplysningar som ska lämnas oftare än årligen

text: 23.Även om det är upp till varje institut att besluta om vilken typ av information och detaljnivå som ska tillämpas i upplysningar för att säkerställa en effektiv förmedling av kunskap om deras verksamhet och riskprofil, bör instituten som uppfyller en av de indikatorer som anges i punkt 18 ägna särskild uppmärksamhet åt eventuella behov av att lämna följande information oftare än årligen:

text: a) Information om kapitalbas och relevanta nyckeltal som krävs enligt

text: artikel 437

text: och

text: artikel 492

text: , i förekommande fall, i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , särskilt vad gäller följande information, enligt definitionen i de tillämpliga raderna i bilagorna IV och V till kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 1423/2013

text: av den 20 december 2013:

text: i. Det totala beloppet för kärnprimärkapital, enligt raderna 6 och 29.

text: ii. Det totala beloppet för primärkapitaltillskott, enligt raderna 36 och 44.

text: iii. Det totala beloppet för primärkapital, enligt rad 45.

text: iv. Det totala beloppet för supplementärkapital, enligt raderna 51 och 58.

text: v. Det totala beloppet för kapital, enligt rad 59.

text: vi. De totala reglerande justeringarna för varje kapital, aggregerat, enligt raderna 28, 43 och 57.

text: vii. Kärnprimärkapitalrelationen, enligt rad 61.

text: viii. Primärkapitalrelationen, enligt rad 62.

text: ix. Den totala kapitalrelationen, enligt rad 63.

text: b) Information som krävs enligt punkterna c till f i

text: artikel 438 i förordning (EU) nr 575/2013

text: i. Beloppen för riskvägda tillgångar och kapitalkrav efter typ av risker som anges i

text: artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013

text: ii. Beloppen för riskvägda tillgångar och kapitalkrav efter typ av risker som anges i

text: och exponeringsklasser som avses i artikel 438 i samma förordning.

text: c) Information om bruttosoliditet som krävs enligt

text: artikel 451 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , särskilt följande information, enligt definitionen i de tillämpliga raderna i bilaga I och II i utkastet till tekniska standarder för genomförande för upplysningar om bruttosoliditetsgraden enligt

text: artikel 451.2 i förordning (EU) nr 575/2013

text: i. beloppet för primärkapital som används som täljare som på rad 20, med specifikationen som krävs på rad EU-23,

text: ii. beloppet för total exponering som används som nämnare som på rad 21,

text: iii. den resulterande bruttosoliditetsgraden som på raderna 22 och EU-22a, om tillämpligt,

text: d) Information om riskexponeringar, särskilt kvantitativa uppgifter om interna modeller i enlighet med artikel 452

text: d

text: e

text: och

text: f

text: i förordning (EU) nr 575/2013, separat för exponeringar för vilka instituten använder egna skattningar av förlusten vid fallissemang eller konverteringsfaktorer för beräkningen av riskvägda exponeringsvärden och för exponeringar för vilka de inte använder sådana skattningar.

text: e) Information om andra poster som är föremål för snabba förändringar och om de punkter som omfattas av del åtta i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , som har genomgått mycket betydande förändringar under redovisningsperioden.

text: 24.Instituten bör tillhandahålla ytterligare interimistisk information utöver den som anges i punkt 23 när resultatet av deras bedömning av behovet av att tillhandahålla upplysningar i del åtta i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: oftare än årligen visar att denna ytterligare information är nödvändig för att förmedla deras heltäckande riskprofil för marknadsaktörerna.

text: 25.Den interimistiska information som offentliggörs av instituten i enlighet med punkt 23 och punkt 24 och i enlighet med den frekvens som anges i punkt 26 bör vara konsekvent och jämförbar över tid.

text: 26.Upplysningsfrekvensen bör bero på vilka kriterier i punkt 18 som uppfylls av instituten som måste efterleva de skyldigheter som anges i del åtta i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: a) Instituten som uppfyller indikatorn i artikel d i punkt 18 bör ägna särskild uppmärksamhet åt det eventuella behovet av att upplysa om:

text: i. Informationen som anges i artiklarna a, b i, c och e i punkt 23 på kvartalsbasis.

text: ii. Informationen som anges i artiklarna d och b ii i punkt 23 på halvårsbasis.

text: iii. Den fullständiga uppsättningen av uppgifter som krävs enligt Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 1423/2013

text: och utkastet till tekniska standarder för genomförande för upplysning om bruttosoliditetsgraden enligt

text: på halvårsbasis.

text: b) Instituten som uppfyller kraven för en av de indikatorer som anges i artikel a till c i punkt 18 bör ägna särskild uppmärksamhet åt eventuella behov av att upplysa om informationen som anges i artiklarna a, b ii och c till e i punkt 23 på halvårsbasis.

text: 27.Den information som anges i artiklarna a och c i punkt 23 ska offentliggöras efter de format som anges i Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 1423/2013

text: 28.Informationen i punkt 23 bör offentliggöras i samband med det datum för offentliggörandet av delårsrapporten eller den interimistiska informationen som är tillämpligt, och bestämmelserna i

text: bör tillämpas, så att bara de nödvändiga förändringarna görs av informationen i punkt 23.

text: 29.När instituten som uppfyller kraven för minst en av de indikatorer som anges i punkt 18 väljer att inte tillhandahålla en eller flera av de upplysningar som anges i punkt 23 oftare än årligen, bör de ange detta som minst i den årliga utgåvan av dokumentet som innehåller de upplysningar som krävs i del åtta i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: och tillhandahålla information om hur de har kommit fram till sitt beslut.

text: Avdelning VII – Slutbestämmelser och införande

text: 30.De nationella behöriga myndigheterna bör tillämpa dessa riktlinjer genom att integrera dem i sina tillsynsrutiner inom sex månader efter det att de slutgiltiga riktlinjerna har offentliggjorts.

text: 31.Därefter bör de nationella behöriga myndigheterna se till att instituten helt uppfyller dessa riktlinjer för alla transaktioner som utförs efter införandet av dessa riktlinjer.


text: RL OM FAKTORER SOM SKA UTLÖSA ÅTGÄRDER FÖR TIDIGT INGRIPANDE

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

text: av den 19 december 2014

text: En upplysning av särskild betydelse är en punkt eller ett stycke i ett externt revisionsutlåtande om en finansiell rapport som tas med för att fästa användarnas uppmärksamhet vid något som har beskrivits eller redovisats korrekt i de finansiella rapporterna, men som är av en sådan betydelse att det är grundläggande för användarnas förståelse av de finansiella rapporterna (t.ex. information om osäkerhet kring effekterna i framtiden av en exceptionell rättstvist eller en regleringsåtgärd, eller en större katastrof som har haft, eller fortfarande har, en betydande inverkan på bolagets finansiella ställning). Upplysningen av särskild betydelse ändrar inte revisionsutlåtandet och innebär således inte att de finansiella rapporterna inte ger en sann och rättvisande bild av den finansiella ställningen.

publisher: Europeiska bankmyndigheten

sprak: sv

title: Riktlinjer om faktorer som ska utlösa åtgärder för tidigt ingripande enligt artikel 27.4 i direktiv 2014/59/EU

serie: gl

text: artikel 27.4 i direktiv 2014/59/EU

type: rubrik

text: Innehåll

text: EBA:s riktlinjer om faktorer som ska utlösa åtgärder för tidigt ingripande 3

type: stycke

text: 1. Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter 3 Riktlinjernas status 3 Rapporteringskrav 3

text: 2. Syfte, tillämpningsområde och definitioner 4 Syfte 4 Definitioner 4 Adressater 5

text: 3. Faktorer som ska utlösa åtgärder för tidigt ingripande 5 3.1 Utlösande faktorer på grundval av resultaten av översyns- och utvärderingsprocessen 6 3.2 Övervakningen av nyckelindikatorer inom ramen för översyns- och utvärderingsprocessen 7 3.3 Betydande händelser 8

text: 4. Genomförande 10

text: 1. Efterlevnads- och rapporteringsskyldigheter

text: Riktlinjernas status

text: 1. Detta dokument innehåller riktlinjer som har utfärdats enligt

text: artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: . I enlighet med

text: artikel 16.3 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: måste behöriga myndigheter och finansinstitut med alla tillgängliga medel försöka följa riktlinjerna.

text: 2. Riktlinjerna visar Europeiska bankmyndighetens (EBA) syn på lämplig tillsynspraxis inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn eller på hur unionslagstiftningen ska tillämpas inom ett särskilt område. Behöriga myndigheter enligt definitionen i

text: artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: som berörs av riktlinjerna ska följa dem genom att på lämpligt sätt införliva dem i sin praxis (till exempel genom att ändra sina regelverk eller tillsynsrutiner), även när riktlinjerna i första hand riktas till finansinstitut.

text: Rapporteringskrav

text: 3. Enligt

text: måste de behöriga myndigheterna meddela EBA om de följer eller avser att följa dessa riktlinjer, alternativt ange skälen till att de inte gör det, senast den 29.09.2015. Om någon sådan anmälan inte inkommer inom denna tidsfrist kommer EBA att anse att de behöriga myndigheterna inte följer riktlinjerna. Anmälningar ska lämnas på det formulär som tillhandahålls på EBA:s webbplats till compliance@eba.europa.eu med hänvisningen ”

text: ”. Anmälningar ska göras av personer som har befogenhet att rapportera om hur reglerna efterlevs på de behöriga myndigheternas vägnar. Alla förändringar i graden av efterlevnad måste rapporteras till EBA.

text: 4. Anmälningarna kommer att offentliggöras på EBA:s webbplats i enlighet med

text: artikel 16.3

text: 2. Syfte, tillämpningsområde och definitioner

text: Syfte

text: 1. Enligt

text: artikel 27.1 i direktiv 2014/59/EU

text: ska behöriga myndigheter, utan att det påverkar de tillsynsbefogenheter som avses i

text: artikel 104 i direktiv 2013/36/EU

text: , kunna vidta åtminstone de åtgärder för tidigt ingripande som räknas upp i artikel 27.1 i det förstnämnda direktivet, om ett institut överträder eller inom en snar framtid sannolikt kommer att överträda kraven i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , direktiv

text: , avdelning II i direktiv

text: , någon av artiklarna

text: eller

text: i förordning (EU) nr 600/2014, nationella rättsakter om genomförande av direktiv

text: eller tekniska standarder som har utvecklats av EBA enligt den relevanta bestämmelsen i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: eller direktiv

text: och godkänts av Europeiska kommissionen. Enligt

text: artikel 27.4 i direktiv 2014/59/EU

text: är syftet med dessa riktlinjer att främja en enhetlig tillämpning av de faktorer som ska utlösa ett beslut om sådana åtgärder för tidigt ingripande.

text: 2. För att göratillsynsmetoderna när det gäller tillämpningen av sådana utlösande faktorer mer enhetliga fastställs i riktlinjerna även krav som behöriga myndigheter bör uppfylla när de bestämmer tröskelvärden för finansiella indikatorer och riskindikatorer som rutinmässigt ska kontrolleras i samband med den översyns- och utvärderingsprocess (SREP) som beskrivs närmare i SREP-riktlinjerna, samt förfaranden som bör tillämpas vid överträdelser av dessa tröskelvärden.

text: 3. Samspelet mellan behöriga myndigheter och resolutionsmyndigheter i samband med överträdelser av utlösande faktorer behandlas inte i dessa riktlinjer, utan det har redan reglerats i

text: artikel 27.2 i direktiv 2014/59/EU

text: 4. Bedömningen av om ett institut ”överträder, eller [...] inom en snar framtid sannolikt kommer att överträda” kraven i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: eller i direktiv

text: ska göras av behöriga myndigheter på grundval av deras samlade bedömning, bl.a. genom den översynsoch utvärderingsprocess (SREP) som behandlas i

text: artikel 97 i direktiv 2013/36/EU

text: och beskrivs närmare i SREP-riktlinjerna.

text: Definitioner

text: 5. Följande definitioner gäller i dessa riktlinjer: a. Villkor för tidigt ingripande: avser en situation då ett institut överträder eller inom en snar framtid sannolikt kommer att överträda kraven i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , direktiv

text: , avdelning II i direktiv

text: , någon av artiklarna

text: eller

text: i förordning (EU) nr 600/2014 eller någon relevant genomföranderättsakt som antagits på EU-nivå eller nationellt. b. Åtgärder för tidigt ingripande: avser de åtgärder för tidigt ingripande som anges i

text: artikel 27.1 i direktiv 2014/59/EU

text: . c. SREP: den översyns- och utvärderingsprocess som avses i

text: artikel 97 i direktiv 2013/36/EU

text: och som beskrivs närmare i SREP-riktlinjerna. d. SREP-riktlinjerna: EBA:s riktlinjer om gemensamma förfaranden och metoder för översyns- och utvärderingsprocessen (SREP), som utarbetats i enlighet med

text: artikel 107.3 i direktiv 2013/36/EU

text: . e. Övergripande SREP-bedömning: en aktuell bedömning av ett instituts generella överlevnadsförmåga utifrån en utvärdering av de delar som ingår i SREP. f. Övergripande SREP-betyg: den numeriska indikatorn för den samlade risken för institutets överlevnadsförmåga baserat på den övergripande SREP-bedömningen. g. SREP-del: enligt definitionen i SREP-riktlinjerna, de olika delar som ingår i en översynsoch utvärderingsprocess, nämligen affärsmodellanalys, bedömning av intern styrning och institutsomfattande riskkontroller, bedömning av risker för kapital, SREP-bedömning av kapital, bedömning av risker för likviditet och finansiering eller SREP-bedömning av likviditet.

text: Adressater

text: 6. Dessa riktlinjer vänder sig till de behöriga myndigheter som avses i artikel 4.2 i i förordning nr 1093/2010.

text: 3. Faktorer som ska utlösa åtgärder för tidigt ingripande

text: 7. I dessa riktlinjer fastställs följande faktorer som ska utlösa ett beslut av behöriga myndigheter om åtgärder för tidigt ingripande: a. Övergripande SREP-betyg och förhandsdefinierade kombinationer av SREP-betyg och betyg för enskilda SREP-delar. b. Väsentliga förändringar eller avvikelser som upptäcks under övervakningen av finansiella och icke-finansiella nyckelindikatorer i samband med översyns- och utvärderingsprocessen som visar att villkoren för tidigt ingripande är uppfyllda. c. Viktiga händelser som visar att villkoren för tidigt ingripande är uppfyllda.

text: 8. Överträdelser av de utlösande faktorer som fastställs i dessa riktlinjer bör leda till att behöriga myndigheter a) undersöker situationen ytterligare om orsaken till överträdelsen inte är känd, och b) tar hänsyn till situationens allvar och överträdelsens omfattning sett till institutets totala ställning, för att besluta om åtgärder för tidigt ingripande ska vidtas.

text: 9. Överträdelser av utlösande faktorer, resultat av ytterligare undersökningar i samband med detta och beslut om tillämpning av åtgärder för tidigt ingripande, inbegripet orsaker till att åtgärder inte vidtas, bör tydligt dokumenteras av behöriga myndigheter. 10.Om de utlösande faktorerna överträds och ett beslut fattas om att en åtgärd för tidigt ingripande ska vidtas bör den behöriga myndigheten välja den åtgärd/de åtgärder som är lämpligast och som står i proportion till de särskilda omständigheterna. Den behöriga myndigheten bör därför ta hänsyn till de återhämtningsåtgärder som anges i återhämtningsplanen och som institutet har vidtagit eller beslutat att vidta inom en snar framtid. 11.Om behöriga myndigheter tilldelar ett institut det övergripande SREP-betyget ”4” bör de överväga att samla in information för att kunna värdera institutets tillgångar och skulder på det sätt som föreskrivs i

text: artikel 27.1 h i direktiv 2014/59/EU

text: 12.Resultaten av den övergripande SREP-bedömningen och särskilda förhandsdefinierade kombinationer av resultaten av den övergripande SREP-bedömningen och bedömningen av enskilda SREP-delar, såsom de definieras i SREP-riktlinjerna, ska betraktas som utlösande faktorer.

text: 13.Om den behöriga myndigheten som ett resultat av översyns- och utvärderingsprocessen ger institutet det övergripande SREP-betyget ”4” i enlighet med den metod som fastställs i SREPriktlinjerna bör den utan onödiga dröjsmål fatta ett beslut om huruvida åtgärder för tidigt ingripande bör vidtas.

text: 14.Under vissa omständigheter bör den behöriga myndigheten även överväga en bedömning av enskilda SREP-delar som resulterar i betyget ”4”. Sådana omständigheter kan vara att det inte finns någon hög risk för institutets bärkraft och om det övergripande SREP-betyget är ”3”, men att bedömningen av de SREP-delar som gäller de områden som räknas upp i

text: artikel 27.1 i direktiv 2014/59/EU

text: visar att ett institut eventuellt uppfyller villkoren för tidigt ingripande, vilket resulterar i betyget ”4” för dessa SREP-delar.

text: 15.Den behöriga myndigheten bör i synnerhet besluta om huruvida åtgärder för tidigt ingripande ska vidtas om resultatet av en SREP som utförts i enlighet med SREP-riktlinjerna utgörs av någon av följande kombinationer av det övergripande SREP-betyget ”3” och ”4” för enskilda SREP-delar:

text: a. Det övergripande SREP-betyget är ”3” och betyget för den interna styrningen och de institutsomfattande kontrollerna är ”4”.

text: b. Det övergripande SREP-betyget är ”3” och betyget för affärsmodellen och strategin är ”4”.

text: c. Det övergripande SREP-betyget är ”3” och betyget för kapitalbehov är ”4”.

text: d. Det övergripande SREP-betyget är ”3” och betyget för likviditetsbehov är ”4”.

text: 16.När behöriga myndigheter fattar ett beslut om huruvida åtgärder för tidigt ingripande ska vidtas på grundval av dessa SREP-betyg och vilken åtgärd som är lämpligast, bör de rikta in sig på de särskilda svagheter som har konstaterats och framkommit i samband med den övergripande SREP-bedömningen eller bedömningen av en viss SREP-del.

text: 17.Den översyns- och utvärderingsprocess som beskrivs i SREP-riktlinjerna förutsätter att behöriga myndigheter regelbundet övervakar finansiella och icke-finansiella nyckelindikatorer för alla institut. Behöriga myndigheter måste i samband med denna övervakning identifiera indikatorer och fastställa tröskelvärden som är relevanta för enskilda instituts särskilda karaktär eller grupper av institut med liknande egenskaper (jämförelsegrupper).

text: 18.När behöriga myndigheter fastställer tröskelvärden för indikatorer som rör tillsynskraven, såsom föreskrivs i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , bör de beakta både minimikrav och ytterligare krav, dvs. minimikapitalbaskrav såsom de definieras i

text: artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013

text: och ytterligare kapitalbaskrav enligt

text: artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU

text: , utan att hänsyn tas till de buffertkrav som fastställs i kapitel 4, avdelning VII i direktiv

text: , eller minimilikviditetskrav såsom de fastställs i del 6 i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: och kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 2015/61

text: , samt ytterligare likviditetskrav som tillämpas enligt

text: artikel 105 i direktiv 2013/36/EU

text: 19.Om behöriga myndigheter i samband med övervakningen av nyckelindikatorer fastställer tröskelvärden för kapitaltäckningsindikatorer som utgör institutets kapitalbaskrav plus 1,5 procentenheter på det sätt som beskrivs i

text: artikel 27.1 i direktiv 2014/59/EU

text: , eller några andra tröskelvärden, bör de beakta både kapitalbaskraven såsom de fastställs i

text: och ytterligare kapitalbaskrav som fastställts i enlighet med

text: artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU

text: på det sätt som fastställs i SREP-riktlinjerna, utan att ta hänsyn till de buffertkrav som beskrivs i kapitel 4, avdelning VII i direktiv

text: 20.Upptäckt av väsentliga förändringar eller avvikelser i indikatorer, däribland överträdelser av tröskelvärden, bör leda till att behöriga myndigheter gör ytterligare undersökningar och i 3 Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 2015/61

text: av den 10 oktober 2014, EUT L 11, 17.1.2015, s. 1.

text: förekommande fall omprövar bedömningen av den relevanta SREP-delen mot bakgrund av den nya informationen. De behöriga myndigheterna bör framför allt

text: 1) fastställa orsaken och bedöma hur väsentlig den potentiella inverkan på institutets stabilitet är och i förekommande fall inleda en dialog med institutet,

text: 2) dokumentera orsakerna och resultatet av bedömningen (för att se till att SREPförfarandena tillämpas av all personal på de behöriga myndigheterna och för att hålla reda på resultaten av tidigare undersökningar), och

text: 3) i förekommande fall se över riskbedömningen och eventuellt SREP-betyget mot bakgrund av väsentlig ny information i enlighet med kraven i SREP-riktlinjerna.

text: 21.Om institutets ekonomiska förhållanden och riskutsikter eller SREP-betyget för en viss del försämras väsentligt och påverkar någon av de utlösande faktorer som baseras på kombinationen av det övergripande SREP-betyget och betygen för enskilda SREP-delar (dvs. om villkoren i punkterna 14–15 är uppfyllda) bör behöriga myndigheter fatta ett beslut om huruvida åtgärder för tidigt ingripande ska vidtas.

text: 22.Utan att det påverkar punkt 21 kan väsentliga förändringar eller avvikelser i indikatorer under vissa omständigheter användas direkt som utlösande faktorer för beslutet om åtgärder för tidigt ingripande. Beroende på hur väsentliga förändringarna eller avvikelserna i indikatorerna är, samt på orsakerna till dessa och hur betydande den potentiella inverkan på institutet kan bli, och förutsatt att institutet uppfyller villkoren för tidigt ingripande, kan den behöriga myndigheten för att vinna tid besluta att vidta åtgärder för tidigt ingripande omedelbart när orsaken och den samlade inverkan har fastställts, utan att uppdatera bedömningen av respektive SREP-del. Bedömningen av respektive SREP-del och den övergripande SREPbedömningen bör emellertid därefter uppdateras utan onödiga dröjsmål.

text: 3.3 Betydande händelser

text: 23.Vissa händelser kan få en betydande inverkan på ett instituts ekonomiska förhållanden och göra att det hamnar i en situation där villkoren för tidigt ingripande uppfylls relativt snabbt.

text: 24. Sådana händelser bör i regel föranleda ytterligare undersökning av ett berört område. Följande är exempel på betydande händelser som kan göra att ett institut hamnar i en situation där villkoren för tidigt ingripande uppfylls: a. Större händelser som rör operativ risk (t.ex. oseriös handel, bedrägerier, naturkatastrofer, allvarliga it-problem eller betydande böter som institut åläggs av myndigheter). b. Betydande minskning av värdet av de kvalificerade skulder och den kapitalbas som institutet innehar för att uppfylla minimikravet på kapitalbas och kvalificerade skulder. c. Signaler om att det är nödvändigt att se över kvaliteten på tillgångar och/eller göra en oberoende värdering av särskilda innehav/tillgångar, t.ex. följande: i. Resultat av bedömningen av SREP-delar som tyder på att tillgångarna eventuellt understiger skulderna. ii. En upplysning av särskild betydelse i ett externt revisionsutlåtande om institutets finansiella rapporter som visar att det föreligger väsentlig osäkerhet. iii. Ogynnsamma händelser som inträffar mellan slutet av rapporteringsperioden och den tidpunkt då de finansiella rapporterna undertecknas, vilka visar förhållanden som uppstod efter rapporteringsperioden och som därför inte måste justeras/ändras i de finansiella rapporterna (händelser som inte beaktas). För varje väsentlig kategori händelser som inte beaktas bör institutet lämna information om typen av händelse och beräkna dess ekonomiska effekt, eller utfärda en förklaring om att en sådan beräkning inte kan göras). iv. Varaktiga och väsentliga justeringar av institutets finansiella rapporter till följd av fel i värderingen av tillgångar/skulder och ofta förekommande ändringar av redovisningsantaganden. d. Betydande utflöde av medel, däribland av kunders insättningar, som t.ex. orsakas av att institutets anseende skadas. e. Oförutsedda förluster av verkställande ledning eller viktiga befattningshavare, som inte har ersatts. f. En eller flera medlemmar av ledningsorganet uppfyller inte kraven i direktiv

text: för att bli eller fortsätta att vara medlemmar av ledningsorganet. g. Ett eller flera externa kreditvärderingsinstitut sänker betyget väsentligt, vilket kan leda till ett betydande utflöde av medel, att det blir omöjligt att förlänga finansiering eller aktivera avtalsvillkor som rör externa kreditbetyg. 25.När den behöriga myndigheten får reda på att en betydande händelse har ägt rum bör den fastställa dess orsaker, bedöma dess potentiella inverkan på institutet ur ett tillsynsperspektiv och i förekommande fall inleda en dialog med institutet, samt dokumentera sin bedömning. 26.Den behöriga myndigheten bör uppdatera riskbedömningen och betygen för respektive SREPdel mot bakgrund av ny väsentlig information i enlighet med kraven i SREP-riktlinjerna. Om det övergripande SREP-betyget eller kombinationen av det övergripande SREP-betyget och betygen för SREP-delar försämras till följd av den uppdaterade analysen och påverkar någon av de utlösande faktorer som baseras på resultatet av översyns- och utvärderingsprocessen, och villkoren i punkterna 14–15 är uppfyllda, bör behöriga myndigheter fatta beslut om huruvida åtgärder för tidigt ingripande ska vidtas. 27.Utan att det påverkar punkt 26 kan betydande händelser under vissa omständigheter användas direkt som utlösande faktorer för beslutet om att vidta åtgärder för tidigt ingripande. Beroende på hur omfattande den betydande händelsen är och hur betydande den potentiella inverkan på institutet kan bli, samt förutsatt att institutet uppfyller villkoren för tidigt ingripande, kan den behöriga myndigheten för att vinna tid besluta att vidta åtgärder för tidigt ingripande omedelbart när orsaken och den samlade inverkan har fastställts, utan att uppdatera bedömningen av respektive SREP-del. Bedömningen av respektive SREP-del och den övergripande SREP-bedömningen bör emellertid därefter uppdateras utan onödiga dröjsmål. 28.Det faktum att en resolutionsmyndighet inleder en samrådsprocess med en behörig myndighet för att fastställa om ett institut ”fallerar eller sannolikt kommer att fallera” bör av den behöriga myndigheten anses utgöra en betydande händelse som ska föranleda en bedömning av huruvida åtgärder för tidigt ingripande bör vidtas beträffande institutet för att upprätthålla eller återställa dess bärkraft och förhindra fallissemang. En sådan situation kan uppstå om resolutionsmyndigheten har rätt att fastställa att ett institut ”fallerar eller sannolikt kommer att fallera” i enlighet med

text: artikel 32 i direktiv 2014/59/EU

text: 4. Genomförande

text: 29.Dessa riktlinjer gäller från den 1 januari 2016.

type: vagledning

utgivare: eba


text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

title: Riktlinjer gällande de faktiska omständigheter som utgör ett reellt hot mot den finansiella stabiliteten och kriterierna avseende effektiviteten för verktyget försäljning av affärsverksamhet i enlighet med artikel 39.4 i direktiv 2014/59/EU

text: Riktlinjer

text: artikel 39.4 i direktiv 2014/59/EU

text: EBA:s riktlinjer gällande de faktiska omständigheter som utgör ett reellt hot mot den finansiella stabiliteten och kriterierna avseende effektiviteten för verktyget försäljning av affärsverksamhet i enlighet med

text: artikel 39.4 i direktiv 2014/59/EU

text: Riktlinjernas status

text: 1. Detta dokument innehåller riktlinjer som har utfärdats enligt

text: artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: . I enlighet med

text: artikel 16.3 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: måste behöriga myndigheter och finansinstituten med alla tillgängliga medel försöka följa riktlinjerna.

text: 2. Avriktlinjerframgår Europeiska bankmyndighetens (EBA) syn på lämplig tillsynspraxis inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn eller på hur unionslagstiftningen ska tillämpas inom ett särskilt område. Behöriga myndigheter enligt definitionen i

text: artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: som berörs av riktlinjerna ska följa dem genom att på lämpligt sätt införliva dem i sin praxis (till exempel genom att ändra sina rättsliga ramar eller tillsynsrutiner), även när riktlinjerna i första hand riktas till finansinstitut. Rapporteringskrav

text: 3. Enligt

text: måste de behöriga myndigheterna meddela EBA om de följer eller avser att följa dessa riktlinjer, alternativt ange skälen till att de inte gör det, senast den 07.10.2015. Om någon sådan anmälan inte inkommer inom denna tidsfrist kommer EBA att anse att de behöriga myndigheterna inte följer riktlinjerna. Anmälningar ska lämnas på det formulär som tillhandahålls på EBA:s webbplats till compliance@eba.europa.eu med hänvisningen ”

text: ”. Anmälningar ska inges av personer som har befogenhet att rapportera om hur reglerna efterlevs på de behöriga myndigheternas vägnar. Alla förändringar i graden av efterlevnad måste rapporteras till EBA. Anmälningarna kommer att offentliggöras på EBA:s webbplats i enlighet med

text: artikel 16.3

text: Avdelning I – Ämne, tillämpningsområde och definitioner

text: 1. I riktlinjerna specificeras de faktiska omständigheter som utgör ett reellt hot mot den finansiella stabiliteten, som orsakas eller förvärras av att institutet under resolution har fallerat eller sannolikt kan komma att fallera i den mening som avses i

text: artikel 39.4 a i direktiv 2014/59/EU

text: , och kriterierna för när ett efterlevande av det saluföringskrav som anges i

text: artikel 39.1 i direktiv 2014/59/EU

text: sannolikt skulle undergräva effektiviteten för verktyget försäljning av affärsverksamhet när det gäller att hantera hotet eller att uppnå det resolutionsmål som anges i

text: artikel 31.2 b i direktiv 2014/59/EU

text: 2. Riktlinjerna gäller resolutionsmyndigheter.

text: Avdelning II – Omständigheter som utgör ett reellt hot mot den finansiella stabiliteten

text: 3. När en resolutionsmyndighet mot bakgrund av kravet på saluföring av ett institut under resolution i samband med användningen av verktyget försäljning av affärsverksamhet bedömer huruvida det föreligger ett reellt hot mot den finansiella stabiliteten, som orsakas eller förvärras av att institutet under resolution har fallerat eller sannolikt kan komma att fallera, ska resolutionsmyndigheten beakta påverkan på andra institut och finansmarknader, inberäknat aktörer som tillhandahåller infrastruktur och kunder som inte är finansinstitut. Resolutionsmyndigheterna ska i synnerhet ta i beaktande, men inte begränsa sig till, faktiska omständigheter som påverkar risken för att ett saluförande av institutet under resolution ska resultera i större osäkerhet och ett minskat marknadsförtroende. Bland dessa omständigheter bör åtminstone någon av följande ingå: (a) risken för en systemkris såsom denna framträder med tanke på hur många, stora eller betydelsefulla de institut är som riskerar att uppfylla villkoren för tidigt ingripande eller resolutionsvillkoren alternativt som riskerar insolvensförfaranden, eller såsom denna risk återspeglas av statligt stöd till institut eller av extraordinära likviditetsfacitliteter som centralbankerna tillhandahåller, (b) risken för att kritiska funktioner ska upphöra eller för att priset för tillhandahållandet av sådana funktioner ska öka avsevärt, såsom denna framträder genom förändringar i marknadsförhållandena för dessa funktioner eller deras tillgänglighet, alternativt motparters eller andra marknadsaktörers förväntningar med avseende på detta, (c) tillbakadragandet av kortsiktig finansiering eller kortsiktiga insättningar, (d) nedgångar i priserna på institutens aktier eller på tillgångar i institutens ägo, särskilt när sådana prisnedgångar kan påverka institutens kapitalsituation, (e) minskad tillgång till kort- eller medellångsiktig finansiering för instituten, (f) en försämring av funktionen hos interbankmarknaden för finansiering, i synnerhet såsom detta visar sig genom ökade marginalkrav och en minskning av tillgängliga säkerheter för instituten, (g) uppgångar i priserna för kreditförsäkring eller försämrade rankningar för institut eller andra marknadsaktörer med relevans för institutens ekonomiska situation.

text: 4. Resolutionsmyndigheterna ska bedöma sannolikheten för en omedelbar försämring gällande någon av dessa faktorer som utöver institutet under resolution skulle kunna påverka även andra institut som har betydelse för en eller flera medlemsstaters finansiella stabilitet på grundval av deras enskilda och sammantagna betydelse, efter behov.

text: Avdelning III – Faktorer av betydelse för effektiviteten för verktyget försäljning av affärsverksamhet och för den finansiella stabiliteten

text: 5. När en resolutionsmyndighet bedömer huruvida ett efterlevande av de krav som anges i

text: artikel 39.1 i direktiv 2014/59/EU

text: sannolikt skulle undergräva effektiviteten för verktyget försäljning av affärsverksamhet eller möjligheterna att uppnå resolutionsmålet att undvika avsevärda negativa effekter på den finansiella stabiliteten ska myndigheten överväga åtminstone följande faktorer: (a) Risken, med tanke på det krav på transparens som anges i

text: artikel 39.2 a i direktiv 2014/59/EU

text: , för att saluförandet av institutet till en vidare krets av potentiella köpare och offentliggörandet av risker och värderingar eller identifieringen av kritiska och ickekritiska funktioner gällande institutet under resolution ska resultera i större osäkerhet och ett minskat marknadsförtroende. I synnerhet ska förberedelserna för ett saluförande inte öka risken för att institutet sätts i resolution. (b) Det faktum, med tanke på den princip om likabehandling som fastställs i

text: artikel 39.2 b i direktiv 2014/59/EU

text: , att vissa potentiella köpare sannolikt ger bättre utsikter att säkerställa finansiell stabilitet, särskilt på grund av faktorer som deras ekonomiska läge eller marknadsposition, deras struktur och affärsmodell, som kan underlätta verksamhetsintegrationen och underlätta på det rättsliga och organisatoriska planet alternativt ha gynnsamma effekter på tidsramen för resolutionsåtgärdens genomförande och förväntningarna om att kritiska funktioner ska förbli tillgängliga. Resolutionsmyndigheterna ska ta hänsyn till behov och förväntningar hos motparter, aktörer som tillhandahåller infrastruktur, insättare och aktörer som tillför likviditet, liksom på marknaden i stort. (c) Resolutionsmyndigheterna ska säkerställa att de åtgärder som vidtas för att se till att de parter som deltar i förfarandet för saluförande är fria från intressekonflikter i enlighet med

text: artikel 39.2 c i direktiv 2014/59/EU

text: inte komplicerar eller fördröjer genomförandet av resolutionsåtgärden. Resolutionsmyndigheterna ska beakta att försäljningsprocessen, mot bakgrund av det begränsade antalet tjänsteleverantörer, rådgivare och potentiella köpare på marknaden, kan bära med sig en viss inneboende risk för intressekonflikter. (d) När en resolutionsmyndighet bedömer huruvida de fördelar en potentiell köpare åtnjuter är otillbörliga i den mening som avses i

text: artikel 39.2 d i direktiv 2014/59/EU

text: ska myndigheten beakta att resolutionsmålen och behovet av att agera snabbt ibland kan rättfärdiga att man skapar incitament eller begränsar risken för köpare, särskilt i samband med användningen av de finansieringsarrangemang för dessa syften som nämns i

text: artikel 101.1 i direktiv 2014/59/EU

text: . (e) När en resolutionsmyndighet försöker maximera försäljningspriset enligt kravet i

text: artikel 39.2 f i direktiv 2014/59/EU

text: , ska myndigheten ta hänsyn till behovet av att agera snabbt, som kan stå i konflikt med utdragna prisförhandlingar eller budgivningsförfaranden, samt till resolutionsmålen, i synnerhet fortsatt fungerande kritiska funktioner, som på vissa affärsområden kan stå i konflikt med en maximering av försäljningspriset. Därutöver ska resolutionsmyndigheterna ta i beaktande att vissa potentiella köpare sannolikt ger bättre utsikter att säkerställa finansiell stabilitet, särskilt på grund av faktorer som deras ekonomiska läge eller marknadsposition, deras struktur och affärsmodell.

text: 6. När en resolutionsmyndighet i enlighet med

text: artikel 39.2 e i direktiv 2014/59/EU

text: bedömer behovet av att uppnå en snabb resolution ska myndigheten lägga särskild vikt vid fortsatt fungerande kritiska funktioner, insättarnas och allmänhetens förtroende, infrastrukturens funktion och handelstiderna på de relevanta marknaderna.

text: Avdelning IV – Slutbestämmelser och genomförande

text: Dessa riktlinjer ska tillämpas från och med den 1 augusti 2015.

text: Dessa riktlinjer ska ses över senast den 31 juli 2017.


text: RIKTLINJER GÄLLANDE MINIMIFÖRTECKNINGEN ÖVER TJÄNSTER OCH FACILITETER

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

title: Riktlinjer för fastställandet av när likvidation av tillgångar eller skulder enligt normala insolvensförfaranden kan få negativa effekter på en eller flera finansiella marknader i enlighet med artikel 42.14 i direktiv 2014/59/EU

text: Riktlinjer

text: artikel 42.14 i direktiv 2014/59/EU

text: EBA:s riktlinjer för fastställandet av när likvidation av tillgångar eller skulder enligt normala insolvensförfaranden kan få negativa effekter på en eller flera finansiella marknader i enlighet med

text: artikel 42.14 i direktiv 2014/59/EU

text: Riktlinjernas status

text: 1. Detta dokument innehåller riktlinjer som har utfärdats enligt

text: artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: . I enlighet med

text: artikel 16.3 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: måste behöriga myndigheter och finansinstituten med alla tillgängliga medel försöka följa riktlinjerna.

text: 2. Avriktlinjerframgår Europeiska bankmyndighetens (EBA) syn på lämplig tillsynspraxis inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn eller på hur unionslagstiftningen ska tillämpas inom ett särskilt område. Behöriga myndigheter enligt definitionen i

text: artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: som berörs av riktlinjerna ska följa dem genom att på lämpligt sätt införliva dem i sin praxis (till exempel genom att ändra sina rättsliga ramar eller tillsynsrutiner), även när riktlinjerna i första hand riktas till finansinstitut.

text: Rapporteringskrav

text: 3. Enligt

text: måste de behöriga myndigheterna meddela EBA om de följer eller avser att följa dessa riktlinjer, alternativt ange skälen till att de inte gör det, senast den 07.10.2015. Om någon sådan anmälan inte inkommer inom denna tidsfrist kommer EBA att anse att de behöriga myndigheterna inte följer riktlinjerna. Anmälningar ska lämnas på det formulär som tillhandahålls på EBA:s webbplats till compliance@eba.europa.eu med hänvisningen ”

text: ”. Anmälningar ska inges av personer som har befogenhet att rapportera om hur reglerna efterlevs på de behöriga myndigheternas vägnar. Alla förändringar i graden av efterlevnad måste rapporteras till EBA.

text: 4. Anmälningarna kommer att offentliggöras på EBA:s webbplats i enlighet med

text: artikel 16.3

text: Avdelning I – Ämne, tillämpningsområde och definitioner

text: 1. Riktlinjerna främjar konvergensen i tillsyns- och resolutionsmetoder i enlighet med

text: artikel 42.5 i direktiv 2014/59/EU

text: avseende fastställandet av när likvidation av tillgångar eller skulder enligt normala insolvensförfaranden kan få negativa effekter på finansmarknaden.

text: 2. Riktlinjerna gäller resolutionsmyndigheter.

text: Avdelning II – Negativa effekter av likvidation av tillgångar eller skulder på finansmarknaden

text: 3. När en resolutionsmyndighet bedömer huruvida marknaden för vissa tillgångar eller skulder är av sådan karaktär att likvidation av tillgångarna eller skulderna enligt normala insolvensförfaranden kan få negativa effekter på en eller flera finansiella marknader ska myndigheten bedöma situationen på marknaden för dessa tillgångar samt hur ett avyttrande av tillgångarna skulle påverka dels de marknader där handel bedrivs med tillgångarna, dels den finansiella stabiliteten. Emellertid ska resolutionsmyndigheterna inte utgå från att det krävs en försämring av tillgångarnas kvalitet eller dysfunktionella marknader för att myndigheten ska dra slutsatsen att en likvidation kan ha negativa effekter på en eller flera finansiella marknader.

text: 4. Resolutionsmyndigheterna ska bedöma åtminstone följande faktorer, med beaktande av hur brådskande resolutionsåtgärden är: (a) huruvida marknaden för tillgångarna är försvagad, på grundval av följande indikatorer: (i) hur likviditeten på marknaderna för tillgångarna, alternativt marknader för jämförbara tillgångsklasser, utvecklas, (ii) huruvida tillgångarna, eller jämförbara tillgångar, har klassats som osäkra tillgångar för bokföringssyften och huruvida instituten har inrättat bestämmelser gällande tillgångarna, (iii) uppkomna förluster och instabila kassaflöden i samband med tillgångarna, (iv) nedjusteringar av tillgångarnas värde eller en motsvarande prisutveckling för därmed förknippade säkringar eller jämförbara tillgångsklasser, (v) hög prisvolatilitet jämfört med marknaden i allmänhet, särskilt ovanligt stora prisskillnader mellan marknader som brukar utvecklas identiskt, (vi) fallande aktiepriser, försämrad rankning och försämrade refinansieringsvillkor för institut som äger stora mängder av de aktuella tillgångarna, jämfört med resten av marknaden, (b) hur marknaderna där handel bedrivs med tillgångarna skulle påverkas av ett avyttrande, med beaktande av (i) storleken på de berörda marknaderna och utbudet av potentiella köpare, (ii) den påverkan som likvidationen av tillgångarna väntas få på priserna på jämförbara tillgångar, (iii) den förväntade tidsramen för likvidationen av tillgångarna enligt normala insolvensförfaranden, inbegripet möjligheten till en påskyndad exekutiv försäljning, (c) situationen på finansmarknaderna och de direkta eller indirekta effekterna av ett avyttrande av tillgångarna, med beaktande av (i) risken för en systemkris såsom denna framträder med tanke på hur många, stora eller betydelsefulla de institut är som riskerar att uppfylla villkoren för tidigt ingripande eller resolutionsvillkoren, alternativt som riskerar insolvensförfaranden, eller såsom denna risk återspeglas av statligt stöd till institut eller av extraordinära likviditetsfacitliteter som centralbankerna tillhandahåller, (ii) huruvida en försäljning av tillgångarna eller en försvagning av marknaderna kan leda till spridningseffekter, särskilt med tanke på hur stort institutens innehav av tillgångarna eller tillgångar ur jämförbara klasser är eller hur dessa innehav värderas till marknadspriser, (iii) fallande eller stigande priser på den kort- eller medellångsiktiga finansiering som instituten har tillgång till, (iv) en försämring av funktionen hos interbankmarknaden för finansiering, i synnerhet såsom detta visar sig genom ökade marginalkrav, försämrade rankningar för instituten och en minskning av tillgängliga säkerheter för instituten.

text: 5. Förteckningen över faktorer i punkten ovan är inte uttömmande, utan kan kompletteras med fler faktorer i den mån resolutionsmyndigheterna anser det relevant att bedöma dem med tanke på omständigheterna i varje specifikt fall.

text: 6. När resolutionsmyndigheten överväger att överföra tillgångar och skulder (särskilt derivatportföljer eller tillgångar och skulder som innehas för handel) som är rättsligt eller ekonomiskt sammanlänkade ska myndigheten bedöma faktorerna i punkt 3 även med tanke på portföljen i sin helhet och jämförbara portföljer. Därutöver ska resolutionsmyndigheten bedöma vilken påverkan det kan få på finansmarknaderna om portföljen avvecklas, och då ta i beaktande effekterna för motparterna till dessa tillgångar och skulder, såsom avslutade hedgingrelationer och behovet av att ersätta dessa, alternativt effekterna för centrala motparter eller särskilda krav från sådana centrala motparter.

text: Avdelning III – Slutbestämmelser och genomförande

text: Dessa riktlinjer gäller från den 1 augusti 2015. Dessa riktlinjer ska ses över senast den 31 juli 2017.


text: RIKTLINJER GÄLLANDE MINIMIFÖRTECKNINGEN ÖVER TJÄNSTER OCH FACILITETER

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

title: Riktlinjer gällande den minimiförteckning över tjänster eller faciliteter som är nödvändiga för att en mottagande enhet effektivt ska kunna driva den verksamhet som överförts till den i enlighet med artikel 65.5 i direktiv 2014/59/EU.

text: Riktlinjer

text: artikel 65.5 i direktiv 2014/59/EU

text: EBA:s riktlinjer gällande den minimiförteckning över tjänster eller faciliteter som är nödvändiga för att en mottagande enhet effektivt ska kunna driva den verksamhet som överförts till den i enlighet med

text: artikel 65.5 i direktiv 2014/59/EU

text: Riktlinjernas status

text: 1. Detta dokument innehåller riktlinjer som har utfärdats enligt

text: artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: . I enlighet med

text: artikel 16.3 i förordning (EU) nr 1093/2010

text: måste behöriga myndigheter och finansinstituten med alla tillgängliga medel försöka följa riktlinjerna.

text: 2. Avriktlinjerframgår Europeiska bankmyndighetens (EBA) syn på lämplig tillsynspraxis inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn eller på hur unionslagstiftningen ska tillämpas inom ett särskilt område. Behöriga myndigheter enligt definitionen i

text: Rapporteringskrav

text: 3. Enligt

text: måste de behöriga myndigheterna meddela EBA om de följer eller avser att följa dessa riktlinjer, alternativt ange skälen till att de inte gör det, senast den 06.10.2015. Om någon sådan anmälan inte inkommer inom denna tidsfrist kommer EBA att anse att de behöriga myndigheterna inte följer riktlinjerna. Anmälningar ska lämnas på det formulär som tillhandahålls på EBA:s webbplats till compliance@eba.europa.eu med hänvisningen ”

text: artikel 16.3

text: 1. I dessa riktlinjer specificeras den minimiförteckning över tjänster som är nödvändiga för att en mottagande enhet effektivt ska kunna driva den verksamhet som överförts till den inom ramen för en resolution. 2. Riktlinjerna gäller resolutionsmyndigheter.

text: Avdelning II – Minimiförteckning över tjänster och faciliteter

text: 3. När en resolutionsmyndighet avgör vilka tjänster och faciliteter som är nödvändiga ska myndigheten från fall till fall bedöma om en viss tjänst eller facilitet krävs för att upprätthålla den väsentliga interna infrastruktur som behövs för fortsatt drift av den överförda verksamheten och de överförda tillgångarna och skulderna, särskilt med avseende på kritiska funktioner. Vid resolutionsmyndighetens bedömning ska resolutionsmålen samt en lämplig tidsram för tillhandahållandet av tjänsterna och faciliteterna tas med i beräkningen. 4. Vid bedömningen av huruvida institutet under resolution eller någon av dess koncernenheter ska åläggas att tillhandahålla tjänster eller faciliteter ska resolutionsmyndigheten överväga åtminstone följande: (a) Personalresurser: (i) personaladministration, inklusive avtals- och löneadministration, (ii) intern kommunikation. (b) Informationsteknik: (i) IKT-maskinvara, (ii) datalagring och databearbetning, (iii) annan IT-infrastruktur, arbetsstationer, telekommunikation, servrar, datacentraler och tillhörande tjänster, (iv) administration av programvarulicenser och tillämpningsprogram, (v) tillgång till externa leverantörer, i synnerhet data- och infrastrukturleverantörer, (vi) tillämpningsunderhåll, inklusive underhåll av tillämpningsprogram och tillhörande dataflöden, (vii) rapportgenerering, interna informationsflöden och databaser, (viii) användarsupport, (ix) nöd- och katastrofåterställning. (c) Transaktionsbearbetning, inklusive rättsliga aspekter, i synnerhet åtgärder för att motverka penningtvätt. (d) Tillhandahållande eller förvaltning av fastigheter och tillhörande faciliteter: (i) kontors- och förvaringslokaler, (ii) förvaltning av interna faciliteter, (iii) säkerhet och åtkomstkontroll, (iv) förvaltning av fastighetsportfölj. (e) Rättstjänster och efterlevnadsfunktioner: (i) företagsjuridiskt stöd, (ii) affärs- och transaktionsjuridiskt stöd, (iii) stöd gällande efterlevnadsfrågor. (f) Treasurytjänster: (i) samordning, administration och förvaltning av aktiviteten på treasuryområdet, (ii) samordning, administration och förvaltning av enhetsrefinansiering, inklusive förvaltning av säkerheter, (iii) rapporteringsfunktion, i synnerhet gällande lagstadgade likviditetsgrader, (iv) samordning, administration och förvaltning av program för finansiering på medellång och lång sikt och refinansiering av koncernenheter, (v) samordning, administration och förvaltning av refinansiering, i synnerhet på kort sikt. (g) Trading/kapitalförvaltning: (i) driftsbearbetning: registrering av tradingtransaktioner, utformning och realisering av tradingprodukter och därmed förknippade tjänster, (ii) bekräftelse, avveckling, betalning, (iii) positions- och motpartshantering med avseende på datarapportering och motpartsrelationer, (iv) positionshantering (risk och avstämning). (h) Riskhantering och riskvärdering: (i) central riskhantering eller riskhantering per affärsområde eller typ av risk, (ii) generering av riskrapporter. (i) Redovisning: (i) rapportering i enlighet med lagar och föreskrifter, (ii) värdering, särskilt av marknadspositioner, (iii) förvaltningsrapportering. (j) Kontanthantering.

text: 5. Resolutionsmyndigheten ska säkerställa att tillhandahållandet av tjänster, i synnerhet de tjänster som anges i punkt 4 f, g och h ovan, inte innebär ett finansiellt risktagande som kan utgöra ett finansiellt stöd. Ett sådant stöd skulle strida mot

text: artikel 65.3 i direktiv 2014/59/EU

text: Dessa riktlinjer ska tillämpas från och med den 1 augusti 2015. Dessa riktlinjer ska ses över senast den 31 juli 2017.