text: Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions (OJ L 189, 3.7.1998, p. 42).

text: Regulation (EU) No 260/2012

text: of the European Parliament and of the Council of 14 March 2012 establishing technical and business requirements for credit transfers and direct debits in euro and amending

text: Regulation (EC) No 924/2009

text: (OJ L 94, 30.3.2012, p. 22).

text: See paragraph 2.2 of Opinion

text: . All ECB Opinions are published on EUR-Lex.

text: and

text: , EU:C:2021:63, paragraphs 38 and 39.

text: Council Regulation (EC) No 974/98 of 3 May 1998

text: on the introduction of the euro (OJ L 139, 19.5.1998, p. 1).

text: and

text: , EU:C:2021:63, paragraphs 38 and 39; Judgment of the Court of Justice of 20 April 2023, Brink’s Lithuania,

text: , EU:C:2023:305, paragraphs 56 and 57.

text: and

text: , EU:C:2021:63, paragraph 58.

text: Council Regulation (EC) No 1103/97 of 17 June 1997

text: on certain provisions relating to the introduction of the euro (OJ L 162, 19.6.1997, p. 1).

text: Judgment of the Court of Justice of 14 September 2004, Verbraucher-Zentrale Hamburg,

text: , EU:C:2004:524, paragraphs 33 to 39 (noting that recital 11 of Regulation No 1103/97 states that the rules for rounding do not affect any rounding practice, convention or national provisions providing a higher degree of accuracy for intermediate computations); Judgment of the Court of Justice of 26 January 2021, Hessischer Rundfunk,

text: and

text: , EU:C:2021:63, paragraphs 63 to 67 (noting that recital 19 of Regulation No 974/98 states that limitations on payments in notes and coins, established by Member States for public reasons, are not incompatible with the status of legal tender of euro banknotes and coins, provided that other lawful means for the settlement of monetary debts are available).

text: , EU:C:2004:524, paragraph 34.

text: Judgment of the Court of Justice of 7 February 1973, Commission v Italy,

text: , EU:C:1973:13, paragraphs 16 and 17; Judgment of the Court of Justice of 10 October 1973, Variola,

text: , EU:C:1973:101, paragraphs 9 to 11; Judgment of the Court of Justice of 2 February 1977, Amsterdam Bulb,

text: , EU:C:1977:13, paragraphs 5 to 8. See also paragraph 12 of Opinion

text: , paragraph 2.1 of Opinion

text: , paragraph 2.4 of Opinion

text: , paragraph 2.1 of Opinion

text: , paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 2.3 of Opinion

text: and paragraph 2.3 of Opinion

text: See paragraph 12 of Opinion

text: and paragraph 2.4 of Opinion

text: with reference to Judgment of the Court of Justice of 28 March 1985, Commission v Italian Republic,

text: , EU:C:1985:147, and paragraph 2.6 of Opinion

text: . See also paragraph 2.2 of Opinion

text: See paragraph 2.2 (footnote 6) of Opinion

text: , paragraph 2.4 of Opinion

text: and paragraph 2.6 of Opinion

text: See paragraph 13 of Opinion

text: , paragraphs 2.2 and 3.2 of Opinion

text: , paragraph 2.4 of Opinion

text: and paragraph 2.6 of Opinion

text: See paragraph 18 of Opinion

text: See Article 35 of the draft law.

text: See Article 36 of the draft law.

text: See Article 45 of the draft law.

text: See Article 15 of the draft law.

text: See also paragraph 3.4.2 of Opinion

text: , EU:C:2004:524, paragraph 34.

text: See paragraph 3.2 of Opinion

text: and paragraph 4.2 of Opinion

text: See paragraph 4.2 of Opinion

text: and

text: , EU:C:2021:63, paragraphs 68 to 70.

text: See, for example, the amendment to the Law on consumer credit, linking to Directive

text: of the European Parliament and of the Council of 23 April 2008 on credit agreements for consumers and repealing

text: Council Directive 87/102/EEC

text: (OJ L 133, 22.5.2008, p. 66).

text: See paragraph 3.2 of Opinion

text: and paragraph 4.2 of Opinion

text: See paragraph 4.2 of Opinion

text: See, in particular, paragraphs 12, 20, 22, 28, 29, 46 and 56 of the transitional and final provisions to the draft law.

text: See paragraph 3.5.1 of Opinion

text: See paragraph 3.5.1 of Opinion

title: Opinion of the European Central Bank of 2 May 2024 on the introduction of the euro in Bulgaria (CON/2024/12)

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 2 May 2024 on the introduction of the euro in Bulgaria (

text: ) Introduction and legal basis

text: On 22 December 2023 and on 26 March 2024 the European Central Bank (ECB) received requests from Българска народна банка (Bulgarian National Bank (BNB)), acting on behalf of the Bulgarian Minister for Finance, for an opinion on a draft law on the introduction of the euro in the Republic of Bulgaria (hereinafter the ‘draft law’). The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union and the first, second, third, fourth and fifth indents of

text: Article 2(1) of Council Decision 98/415/EC

text: , as the draft law relates to currency matters, means of payment, BNB, the collection, compilation and distribution of monetary, financial, banking, payment systems and balance of payments statistics, and payment and settlement systems. In accordance with the first sentence of Article 17.5 of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council has adopted this opinion.

text: 1. Purpose of the draft law

text: The draft law regulates the principles, rules and procedures for the introduction of the euro as the currency of Bulgaria. The purpose of the draft law is to ensure and to increase the transparency and awareness of the process of the euro introduction in Bulgaria. The draft law lays down, in particular, rules governing the: (1) basic principles governing the euro changeover; (2) general and specific rules on the conversion and rounding of monetary values from lev to euro; (3) dual display of prices; (4) supply of euro banknotes and euro coins; (5) dual circulation of lev and euro; (6) exchange of banknotes and coins; (7) adaptation of information systems; and (8) supervision of compliance with the rules, including administrative measures and penalties for breaches of the rules. The draft law also amends other laws, substituting monetary amounts expressed in lev with monetary amounts expressed in euro.

text: 2. General observations

text: 2.1 The ECB welcomes the draft law’s objective of facilitating a smooth changeover to the euro in Bulgaria, as well as a timely implementation of the necessary measures in connection therewith.

text: 2.2 The procedure of the changeover applies not only to banknotes and coins, but also to payment

text: instruments, including electronic payment instruments. In this respect, any national legal provisions

text: and/or market practices related to the processing of credit transfers and direct debits will need to

text: comply with the provisions of

text: Regulation (EU) No 260/2012

text: of the European Parliament and of the

text: Council and the Single Euro Payments Area payment schemes governed by it .

text: 2.3 The ECB notes that certain provisions of the draft law touch upon the use of the euro, which may not

text: be in line with the Union’s exclusive competence for monetary policy for the Member States whose

text: currency is the euro . The concept of monetary policy is not limited to its operational implementation,

text: but also entails a regulatory dimension, which enables the Union to lay down the measures

text: Treaty, the Union’s exclusive competence in matters of monetary policy precludes Member States

text: from adopting a provision which, in the light of its objective and content, establishes legal rules

text: governing the use of the euro as the single currency irrespective of any exercise by the Union of that

text: competence, unless Member States have been empowered to do so under Council Regulation (EC)

text: No 974/98 or other provisions of Union law .

text: 2.4 At the same time, the Court of Justice of the European Union has indicated that the regulatory

text: dimension of the Union’s exclusive competence for monetary policy does not preclude a Member

text: State from adopting, in the exercise of a competence that is the Member State’s own, provisions

text: touching upon the use of the euro . In order to determine which provisions a Member State, in the

text: exercise of a competence that is the Member State’s own, is not precluded from adopting, the Court

text: of Justice has relied on the objectives of the Union legal rules governing the use of the euro as the

text: single currency, namely Council Regulation No 1103/97 and

text: Regulation (EC) No 974/98

text: , and

text: whether those rules leave any room for manoeuvre to a Member State . 2.5 The ECB also notes that certain provisions of the draft law reiterate relevant provisions of Union law using the same or slightly different language. The ECB understands that the intention of the Bulgarian authorities is to facilitate the application in Bulgaria of such relevant provisions of Union law. In principle, however, such reiteration is to be avoided. In this respect, it should be noted that the reproduction in a national provision of a Union provision that is directly applicable in the legal order of the Member State may create uncertainty both as to the legal nature and origin of the applicable provisions and as to the date of their entry into force. This would not align with the principle of uniform application and interpretation of Union law throughout the Union . 2.6 Moreover, if a national provision uses wording different from the relevant Union provision for the introduction of the euro, it creates regulatory content of its own, which is not in line with the Union’s exclusive competence in matters of monetary policy for the Member States whose currency is the euro. 2.7 In this light, the ECB generally invites the Bulgarian authorities to consider ascertaining that the provisions of the draft law touching upon the use of the euro are in line with the objectives of Regulation No 1103/97 and

text: Regulation (EC) No 974/98

text: and that those Regulations leave room for manoeuvre to a Member State to exercise a competence that is the Member State’s own. In the same vein, the ECB generally invites the Bulgarian authorities to consider deleting the directly applicable provisions of Union law that have been reproduced in the draft law. The incorporation of some elements of directly applicable provisions of Union law into national law is warranted only in exceptional circumstances for the sake of coherence and in order to make them comprehensible to the persons to whom they apply . If such exceptional circumstances do exist, the reproduction of elements of directly applicable provisions of Union law should be done precisely, without modifying their wording and only to the extent warranted by the exceptional circumstances. However, such exceptional circumstances do not exist if the directly applicable provisions of Union law are sufficiently coherent and comprehensive, making it unnecessary to repeat them in national law . 2.8 Hence, to the extent that the draft law necessarily reproduces directly applicable provisions of Union law for the abovementioned reasons, it should do so in an explicit manner. The draft law clarifies that its provisions are either ‘in accordance with’ or ‘in compliance with’ the relevant provisions of Union law, where the latter are merely reproduced to put the draft law in the larger context, or ‘without

text: prejudice to’ the relevant provisions of Union law, where a national authority exercises residual competences that go beyond those exercised within the ESCB and the Eurosystem. However, in several instances the draft law does not reproduce precisely the wording of the relevant Union law, without any modification.

text: 3. Specific observations

text: 3.1 General principles of the euro changeover 3.1.1 Article 11 of the draft law establishes general principles on the continuity and automatic conversion of amounts from lev to euro in legal instruments. This provision partially reproduces Articles

text: and

text: a of

text: Regulation (EC) No 974/98

text: , while also using slightly different language. The provisions of

text: Regulation (EC) No 974/98

text: constitute provisions of directly applicable Union law and an explicit reference should be made to them as being either ‘in accordance with’ or ‘in compliance with’ the relevant provisions of Union law, if their partial reproduction is maintained in the draft law for the sake of coherence. Moreover, if

text: Article 11(1)

text: , (2) and (4) of the draft law are maintained, the wording of the relevant Union law that they partially reproduce should be reproduced precisely, without any modification. Finally, the reference in

text: Article 11(4)

text: to

text: Article 2(1) of Regulation (EC) No 1103/97

text: in the context of references in a legal instrument to the lev being presumed to be references to the euro appears erroneous, since

text: concerns references in a legal instrument to the former European currency unit (ECU), whereas the substance of the provision of Article 11(4) of the draft law seems to refer to

text: Article 6 of Regulation (EC) No 974/98

text: . The provision of Article 11(4) of the draft law should therefore be rectified. 3.2 Exchange of lev banknotes and coins 3.2.1 Article 26(1) of the draft law provides that BNB exchanges banknotes and coins from lev into euro free of charge, in an unlimited quantity and without a time limit, at the official exchange rate. In addition, Article 26 of the draft law obliges credit institutions to exchange an unlimited amount of banknotes and coins from lev into euro by applying the official conversion rate, subject to certain conditions. This obligation applies to credit institutions for twelve months after the date of the introduction of the euro in Bulgaria. For the first six months after the date of the introduction of the euro in Bulgaria, credit institutions are required to exchange banknotes and coins for free, while for the second six months, credit institutions may introduce a fee for this service. Twelve months after the date of the introduction of the euro in Bulgaria, credit institutions may suspend the service of exchanging banknotes and coins from lev to euro. Similar rules apply to Bulgarian Posts EAD. 3.2.2 The ECB welcomes the provision in the draft law concerning the exchange by BNB of unlimited amounts of lev banknotes and coins into euro, free of charge, for an unlimited period of time . 3.3 Conversion and rounding rules 3.3.1 Articles 12, 13 and 27 of the draft law set out the general rules for conversion and rounding of monetary amounts, while

text: Articles 28

text: to 45 of the draft law set out the specific rules for conversion and rounding. Article 13(1) of the draft law provides in particular that after conversion according to

text: Article 12

text: , the resulting amount is rounded to the second decimal place based on the third decimal place in accordance with the following mathematical rounding rule: (1) when the third decimal is less than five, the second decimal remains unchanged; (2) when the third decimal is equal to or more than five, the second decimal is increased by one. 3.3.2 The draft law establishes several derogations from the general rule for rounding under Article 13 of the draft law, in particular by establishing specific rules for rounding of the values of: (1) units in 18 19 supplementary pension insurance funds , (2) units of collective investment schemes and (3) remunerations, benefits, social benefits and pensions . With regard to (1) and (2), the ECB understands that Bulgaria seeks to introduce special rounding rules for unit prices of goods and 21 22 services , as lex specialis to the general rounding rule contained in Article 13 of the draft law . According to the Court of Justice, it is clear from the objective of

text: Regulation (EC) No 1103/97

text: , namely that of ensuring a neutral changeover to the euro, and, in particular, from the reference made by recital 11 to national rounding rules for monetary amounts, that that Regulation sets only minimum rules in relation to the rounding of certain amounts and leaves it to national authorities to maintain or adopt rules which are more conducive to achieving a neutral changeover to the single currency . With regard to (3), the objective of ensuring a neutral changeover to the euro does not prevent a Member State either from exercising a competence that is the Member State’s own, when expressing monetary amounts such as fines, fees, minimum capital, taxes, allowances, salaries etc. in legislative provisions . Accordingly, a Member State remains free to legislate on the increase or decrease of any monetary amounts when addressing euro changeover matters. In doing so, however, it is bound to act in accordance with the principles of legal certainty and transparency, i.e. it must ensure that economic agents are able to make a clear distinction between a decision of the Bulgarian authorities to increase or decrease any amount and the process of converting an amount into euro and rounding it . 3.3.3 The draft law provides that for cash deposit contracts, as on the date of the introduction of the euro in Bulgaria, the amount of the interest rate on the deposit may not be lower than the amount of the interest rate valid before that date . The draft law also provides that as of the date of the introduction of the euro in Bulgaria, the new interest rate applicable to credit agreements with a variable interest rate cannot be higher than the level of the interest rate on them before the date of the introduction of the euro, while in the case of a loan agreement with a fixed interest rate, as of the date of the introduction of the euro in Bulgaria, the interest rate remains as it was agreed before the date of the introduction of the euro . The ECB understands that these provisions of the draft law are motivated

text: by reasons of consumer protection in view of the difference in interest rates as between the lev and the euro. In this regard,

text: Article 3 of Regulation (EC) No 1103/97

text: provides that while the introduction of the euro must not have the effect of altering any term of a legal instrument or of discharging or excusing performance under any legal instrument, nor give a party the right to unilaterally alter or terminate such an instrument, that provision is subject to anything which parties may have agreed. However, it follows from recital 7 of Regulation No 1103/97 that the objective of

text: Article 3

text: is to provide legal certainty and clarity for economic agents, in particular for consumers, by restating both the generally accepted principle of law that the continuity of contracts and other legal instruments is not affected by the introduction of a new currency and the principle of freedom of contract. This does not seem to exclude that these principles can be balanced by a Member State, in the exercise of a competence that is the Member State’s own, against other interests, such as consumer protection, and thus limit the principle of freedom of contract, as long as this is done in a proportionate manner .

text: Article 28(2)

text: and Article 44(2) of the draft law should nevertheless be amended, as they incorrectly state that they are ‘in accordance with’

text: Article 3 of Regulation (EC) No 1103/97

text: , thus implying that they reproduce that provision. 3.3.4 In the context of the conversion of government debt securities issued in lev, Article 39 of the draft law provides that, from the date of the introduction of the euro in Bulgaria, the clauses for collective action are to apply as provided for in Article 12(3) of the Treaty establishing the European Stability Mechanism, after its ratification by the National Assembly and entry into force for Bulgaria. The ECB understands that Article 39 of the draft law seeks to implement Article 12(3) of the ESM Treaty by means of a cross-reference. However, that latter provision requires that collective action clauses are to be included, as of 1 January 2013, in all new euro area government securities, with maturity above one year, in a way which ensures that their legal impact is identical. In this regard, the ECB invites the consulting authority to consider the actions necessary to implement the provision of Article 12(3) of the ESM Treaty. 3.4 Amendments to other national laws 3.4.1 The draft law amends other national laws, substituting monetary amounts expressed in lev with monetary amounts expressed in euro, generally at a rate of two lev for one euro. 3.4.2 Upon the abrogation of Bulgaria’s derogation, in accordance with Article 140(2) of the Treaty,

text: Article 5 of Regulation (EC) No 1103/97

text: provides that monetary amounts to be paid or accounted for when a rounding takes place after a conversion into the euro unit must be rounded up or down to the nearest cent. It is acknowledged that some of the amendments to other national laws contained in the draft law, rather than rounding monetary amounts after a possible future conversion to euro, aim to fully transpose the relevant amounts as specified in Union directives or regulations , which are expressed in euro. However, other amendments relate to national law provisions that do not transpose Union directives or regulations. With regard to the latter amendments, as set out in paragraph 3.3.2, the objective of ensuring a neutral changeover to the euro does not prevent a

text: Member State from exercising a competence that is the Member State’s own when expressing monetary amounts such as fines, fees, minimum capital, taxes, allowances, salaries etc. in legislative provisions . Accordingly, a Member State remains free to legislate on the increase or decrease of any monetary amounts when addressing euro changeover matters. In doing so, however, it is bound to act in accordance with the principles of legal certainty and transparency, i.e., it must ensure that economic agents are able to make a clear distinction between a decision of the Bulgarian authorities to increase or decrease any amount and the process of converting an amount into euro and rounding it . 3.4.3 Several provisions of the draft law replace provisions of other laws mandating the transformation of monetary amounts denominated in a foreign currency into lev, utilising the exchange rate of BNB, with provisions mandating the transformation of monetary amounts denominated in a foreign currency into euro, utilising the exchange rate of the ECB . The ECB considers that the draft law should, if possible, use a Union regulated benchmark rate for this purpose . Failing that, the consulting authority may explore additional alternative solutions, such as, for instance, empowering BNB to publish exchange rates for euro against other currencies, inspired by the ECB’s daily euro foreign exchange reference rates (ECBRR) and by other central banks’ foreign exchange rates or market foreign exchange rates (i.e. a blended rate), so that references are maintained to the BNB’s exchange rates. Furthermore, it should be recalled that the ECB currently publishes daily euro foreign ECBRR but these are meant only for public information and the ECB discourages the use of these ECBRR for commercial transactions .

text: This opinion will be published on EUR-Lex.

text: Done at Frankfurt am Main, 2 May 2024.

text: [signed]

text: The President of the ECB

text: Christine LAGARDE


text: COM(2023) 367 final.

text: COM(2023) 366 final.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015

text: om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven

text: och

text: samt förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: och om upphävande av direktiv

text: (EUT L 337, 23.12.2015, s. 35).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2024/886 av den 13 mars 2024

text: om ändring av förordningarna

text: (EU) nr 260/2012

text: och

text: (EU) 2021/1230

text: och direktiven

text: och

text: (EU) 2015/2366

text: vad gäller omedelbara betalningar i euro ( EUT L, 2024/886, 19.3.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/886/oj).

text: Se Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 1 februari 2023 om ett förslag till förordning om ändring av förordningarna

text: (EU) nr 260/2012

text: och

text: (EU) 2021/1230

text: vad gäller omedelbara betalningar i euro (EUT C 106, 22.3.2023, s. 2). Alla ECB:s yttranden publiceras i EUR-Lex.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG av den 19 maj 1998

text: om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper (EGT L 166, 11.6.1998, s. 45).

text: Se pressmeddelande från Europeiska unionens råd av den 7 november 2023 Instant payments: Council and Parliament reach provisional agreement, finns på rådets webbplats www.consilium.europa.eu.

text: Se

text: artikel 4.4 i PSD2

text: Se

text: artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG av den 16 september 2009

text: om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet, om ändring av direktiven

text: och

text: och om upphävande av direktiv

text: (EUT L 267, 10.10.2009, s. 7).

text: Se artikel 46 i direktivförslaget.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1114 av den 31 maj 2023

text: om marknader för kryptotillgångar och om ändring av förordningarna

text: (EU) nr 1093/2010

text: och

text: (EU) nr 1095/2010

text: samt direktiven

text: och

text: (EU) 2019/1937

text: (EUT L 150, 9.6.2023, s. 40). Se punkt 2.2.4 i Europeiska centralbanken yttrande

text: av 19 februari 2021 om ett förslag till förordning om marknader för kryptotillgångar och om ändring av

text: direktiv (EU) 2019/1937

text: (EUT C 152, 29.4.2021, s. 1).

text: Se Report on 2023 stocktaking of BigTech direct financial services provision in the EU, Joint-ESA Report, 1 februari 2024, finns på Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens (Esma) webbplats www.esma.europa.eu.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2554 av den 14 december 2022

text: om digital operativ motståndskraft för finanssektorn och om ändring av förordningarna

text: (EG) nr 1060/2009

text: (EU) nr 648/2012

text: (EU) nr 600/2014

text: (EU) nr 909/2014

text: och

text: (EU) 2016/1011

text: (EUT L 333, 27.12.2022, s. 1).

text: Se Report on 2023 stocktaking of BigTech direct financial services provision in the EU, s. 14, punkt 34.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och om ändring av förordning

text: (EU) 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: Se Arrêté du 29 octobre 2009 portant sur la réglementation prudentielle des établissements de paiement, titre II, chapitre 1er, section 2 (Fonds propres relatifs aux opérations de crédit), article 33, tel que modifié, JORF n°0253, 31 oktober 2009, text nr°10.

text: Se Joint European Supervisory Authority response to the European Commission’s February 2021 Call for Advice on digital finance and related issues: regulation and supervision of more fragmented or non-integrated value chains, platforms and bundling of various financial services, and risks of groups combining different activities, 31 januari 2022 (ESA 2022 01), finns på Esma:s webbplats www.esma.europa.eu.

text: COM(2023) 369 final.

text: COM(2023) 368 final.

text: Se Europeiska Centralbankens yttrande

text: av den 31 oktober 2023 om den digitala euron ( EUT C, C/2024/669, 12.1.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2024/669/oj).

text: Se artikel 32.4 i direktivförslaget.

text: Se artiklarna 2.1 d och 2.2 g i förslaget till förordning samt artikel 2.12 i direktivförslaget.

text: Se

text: artikel 1.1 e i PSD2

text: Se artikel 22 i ECBS-stadgan.

text: Europeiska centralbankens förordning

text: (EU) nr 795/2014

text: av den 3 juli 2014 om krav på övervakning av systemviktiga betalningssystem (ECB/2014/28) (EUT L 217, 23.7.2014, s. 16).

text: Finns på webbplatsen för Banken för internationell betalningsutjämning www.bis.org.

text: Finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se Eurosystemets reviderade och konsoliderade ramverk för övervakning av elektroniska betalningsinstrument, betalningsordningar och betalningsarrangemang (PISA-ramverket), finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se artikel 46 i direktivförslaget (om ändring av artikel 2 b och 2 f i SFD).

text: De föreslagna ändringarna är i linje med punkt 7 i Eurosystemets strategi för massbetalningar (2021).

text: Se artikel 46.1 i direktivförslaget (om ändring av artikel 2 b i SFD).

text: Se artikel 46.2 i direktivförslaget (om ändring av artikel 2 f i SFD).

text: Se artikel 31 i förslaget till förordning.

text: Se skäl 32 och artikel 31.7 i förslaget till förordning.

text: Se skäl 31 och artikel 9 i direktivförslaget.

text: Europeiska centralbankens riktlinje

text: (EU) 2022/912

text: av den 24 februari 2022 om en ny version av det transeuropeiska automatiserade systemet för bruttoavveckling av betalningar i realtid (Target) och om upphävande av riktlinje ECB/2012/27 (ECB/2022/8) (EUT L 163, 17.6.2022, s. 84).

text: Se artikel 83.1 och 83.2 i förslaget till förordning.

text: Se artikel 83.3 i förslaget till förordning.

text: Se artikel 59 i förslaget till förordning.

text: Se

text: artikel 96.6 i PSD2

text: Finns på EBA:s webbplats www.eba.europa.eu.

text: Se

text: artikel 3

text: och bilaga I, del 1.1, tabellerna 5a och 5b, del 2.4.1, del 2.4.2 och bilaga III, tabellerna 5a och 5b i Europeiska centralbankens förordning

text: (EU) nr 1409/2013

text: av den 28 november 2013 om betalningsstatistik (ECB/2013/43) (EUT L 352, 24.12.2013, s. 18).

text: Se artikel 82 i förslaget till förordning.

text: Se artiklarna 3.35 och 85.12 i förslaget till förordning.

text: Se punkterna 33 och 34 i EBA:s yttrande.

text: Se artikel 44 i förslaget till förordning.

text: Se artikel 44.1 e i förslaget till förordning.

text: Se artikel 48.7 i förslaget till förordning.

text: Se artikel 39 i förslaget till förordning.

text: Se skäl 62 i förslaget till förordning.

text: Se artikel 45 i förslaget till förordning.

text: Se artikel 39.2 i förslaget till förordning.

text: Se särskilt artiklarna 35 och 36 i förslaget till förordning.

text: Se artikel 36.4 i förslaget till förordning.

text: Se artikel 36.3 i förslaget till förordning.

text: Se

text: artikel 36.4

text: punkterna a–e i förslaget till förordning.

text: Se artikel 35.3 i förslaget till förordning.

text: Se skäl 58 i förslaget till förordning.

text: Se artikel 104.4 i förslaget till förordning.

text: Se Eurosystemets reviderade och konsoliderade ramverk för övervakning av elektroniska betalningsinstrument, betalningsordningar och betalningsarrangemang, november 2021, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se artikel 89 i förslaget till förordning.

text: Se skäl 50 och artikel 13.1 f i förslaget till förordning.

text: Se Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 25 januari 2021 om ett förslag till förordning om gränsöverskridande betalningar i unionen (EUT C 65, 25.2.2021, s. 4).

text: Se ECB:s Framework for the euro foreign exchange reference rates, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se ECB:s pressmeddelande av den 7 december 2015 ECB introduces changes to euro foreign exchange reference rates, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Av ECBRR-ramverket framgår tydligt att termen referensränta ska uppfattas som en växelkurs som inte är avsedd att användas i marknadstransaktioner, varken direkt eller indirekt (som ett underliggande referensvärde). Räntorna publiceras uteslutande i informationssyfte.

text: Se skäl 50,

text: artikel 5.2

text: artikel 7

text: artikel 13.1 f

text: artikel 20 c

text: v, och artikel 24 b i förslaget till förordning.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 av den 8 juni 2016

text: om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal eller för att mäta investeringsfonders resultat, och om ändring av direktiven

text: och

text: och förordning

text: (EU) nr 596/2014

text: (EUT L 171, 29.6.2016, s. 1). Se även Europeiska centralbankens yttrande

text: Se artikel 2.2 e i förslaget till förordning.

text: Se artikel 37.1 b i förslaget till förordning.

text: Se bilaga 9, avsnitt 3 i konsekvensanalysen som åtföljer förslagen till rättsakter.

text: Se Europeiska centralbankens beslut av den 16 september 2010 om äkthets- och kvalitetskontroll samt återcirkulering av eurosedlar (EUT L 267, 9.10.2010, s. 1).

text: Se bilaga 1 till förslaget till förordning.

text: Se

text: artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 1338/2001 av den 28 juni 2001

text: om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning (EGT L 181, 4.7.2001, s. 6).

text: Se

text: artikel 3 c i PSD2

text: Till exempel klargör införandet av definitionen av mandat skillnaden mellan autogireringar och omedelbara betalningar vid interaktionspunkten, dvs. både vid det fysiska försäljningsstället och vid e-handel.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 260/2012 av den 14 mars 2012

text: om antagande av tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning

text: (EG) nr 924/2009

text: (EUT L 94, 30.3.2012, s. 22).

text: Se artikel 16 i förslaget till förordning. Utöver tillämpningsområdet för de föreslagna rättsakterna skulle unionslagstiftaren även kunna överväga hur man kan säkerställa att näringsidkarna tillhandahåller sina betaltjänstleverantörer sitt handelsnamn och sin geografiska belägenhet samt ansvarar för att uppgifterna hålls uppdaterade,

text: Se artikel 61 i förslaget till förordning.

publisher: Europeiska centralbanken

sprak: sv

title: Europeiska Centralbankens Yttrande av den 30 april 2024 – ECB:s yttrande om ett förslag till Förordning och Direktiv om betaltjänster och tjänster avseende elektroniska pengar (CON/2024/13)

serie: con

text: Inledning och rättslig grund

type: rubrik

text: Den 18 september 2023 respektive den 14 mars 2024 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europaparlamentet och Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets Förordning om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av Förordning

text: (EU) nr 1093/2010

text: (nedan kallat förslaget till förordning) och ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets Direktiv om betaltjänster och e-penningtjänster på den inre marknaden, om ändring av Direktiv

text: och om upphävande av direktiven

text: (EU) 2015/2366

text: och

text: (nedan kallat direktivförslaget och, tillsammans med förslaget till förordning, förslagen till rättsakter).

type: stycke

text: ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom förslagen till rättsakter innehåller bestämmelser som berör ECB:s behörighetsområden, särskilt att 1. utforma och genomföra den monetära politiken i enlighet med

text: artikel 127.2

text: första strecksatsen i fördraget, 2. främja väl fungerande betalningssystem i enlighet med

text: artikel 127.2

text: fjärde strecksatsen i fördraget, 3. medverka till de behöriga myndigheternas smidiga genomförande av riktlinjerna för bl.a. det finansiella systemets stabilitet i enlighet med artikel 127.5 i fördraget, 4. de uppgifter som ECB tilldelats i fråga om tillsyn över kreditinstitut i enlighet med artikel 127.6 i fördraget, samt 5. ECB:s ensamrätt att tillåta utgivning av eurosedlar i enlighet med artikel 128.1 i fördraget. I enlighet med

text: artikel 17.5

text: första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: 1. Allmänna kommentarer

text: 1.1. ECB välkomnar förslagen till rättsakter vars syfte är att bidra till att utveckla en EU-omfattande marknad för betaltjänster för att konsumenter och marknadsaktörer ska kunna dra full nytta av den inre marknaden, där hänsyn också tas till den snabbt framväxande marknaden för massbetalningar.

text: 1.2. ECB välkomnar även målet med förslagen till rättsakter som ska 1. stärka användarens rättigheter och skyddet mot bedrägerier, 2. förbättra konkurrenskraften för öppna banktjänster, 3. förbättra efterlevnaden och genomförandet i medlemsstaterna samt 4. förbättra tillgången till betalningssystem och bankkonton för betaltjänstleverantörer som inte är banker. ECB välkomnar också att de föreslagna rättsakterna bidrar till administrativ förenkling genom att sammanföra reglerna för två typer av betaltjänstleverantörer som inte är banker (betalningsinstitut och institut för elektroniska pengar) som hittills har omfattats av olika lagstiftning. ECB välkomnar dessutom att förslagen till rättsakter omfattar åtgärder för att förbättra konsumenternas rättigheter och information, samt den finansiella inkluderingen av personer med funktionsnedsättning och andra som har svårt att använda stark kundautentisering. ECB välkomnar också att förslagen till rättsakter innehåller åtgärder för att förbättra tillgången till kontanter.

text: 1.3. ECB stöder dessutom fullt ut följande syften med förslagen till rättsakter: 1. en ökad tillämpning av sträng kundautentisering och att alla betalningar ska omfattas av IBAN-nummer/betalningsmottagarens namn (ursprungligen endast planerat för direktbetalningar), 2. införandet av ett krav på att kontoförvaltande betaltjänstleverantörer ska inrätta ett särskilt gränssnitt för dataåtkomst, 3. bättre harmonisering och efterlevnad av vissa existerande bestämmelser i

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366

text: (nedan kallat det andra betaltjänstdirektivet eller PSD2) genom införande av en direkt tillämplig förordning, samt 4 att man föreslår en integrering av tillståndssystemen för betalningsinstitut och institut för elektroniska pengar.

text: 1.4. Man bör beakta att unionens medlagstiftare nyligen antog

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2024/886

text: avseende vilken ECB tidigare har antagit ett yttrande som svar på en separat begäran om samråd från EU-parlamentet, och att denna förordning har betydelse för vissa delar av direktivförslaget. Genom förordning

text: (EU) 2024/886

text: ändras

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG

text: (nedan kallat direktivet om slutgiltig avveckling eller SFD) genom att kategorierna av deltagare i system enligt SFD utvidgas till att omfatta betalningsinstitut och institut för elektroniska pengar. En jämförbar, om än annorlunda formulerad, ändring av SFD ingår i direktivförslaget, vars tydliga avsikt är att bredda kategorierna av institut som är berättigade att delta i betalningssystem. Eftersom samråd med ECB om detta förslag skett inom ramen för direktivförslaget, kommer ECB att kommentera denna speciella punkt inom ramen för detta yttrande.

text: 1.5. ECB välkomnar direktivförslagets ändringar av direktivet om slutgiltig avveckling (SFD) som syftar till att bredda kategorierna av deltagare som får delta i betalningssystem som utsetts inom ramen för SFD. ECB välkomnar särskilt arbetet för att uppnå konkurrens lika villkor mellan banker och betaltjänstleverantörer som inte är banker genom att säkerställa att de senare erbjuder ett fullständigt utbud av betaltjänster utan att vara beroende av banker för behandling och avveckling av betalningstransaktioner. På samma sätt stöder ECB i princip behovet att alla operatörer av betalningssystem ska ha objektiva, icke-diskriminerande, transparenta och proportionella regler för tillgången till betalningssystem, med förtydliganden om förfaranden för godkännande och riskbedömning. I detta avseende är det viktigt att tillgången till betalningssystem endast beviljas om alla nödvändiga riskreduceringskrav finns på plats, med beaktande av proportionalitetsprincipen. Detta skulle säkerställa att bredare direkt tillgång inte negativt påverkar riskerna och motståndskraften i betalnings- och avvecklingssystemen. Man bör dessutom notera att Eurosystemet tar fram kriterierna för tillträde till det Target-system som bedrivs av Eurosystemet. ECB noterar dessutom reglerna som ger betalningsinstitut möjlighet att skydda medel på ett konto hos en centralbank (enligt den senares gottfinnande) som föreslås för att utöka betaltjänstleverantörernas möjligheter i detta avseende. Med beaktande av sina anmärkningar i punkterna 2.1.6, 2.2.1 och 2.2.2 välkomnar ECB att man erkänner det utrymme för skönsmässig bedömning som centralbankerna inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) har när det gäller att själva besluta huruvida de erbjuder tjänster för att skydda användarna och andra specifika medel.

text: 1.6. ECB välkomnar att man förtydligar reglerna om öppna banktjänster med målet att förbättra ramverket för öppna banktjänster, men har flera specifika kommentarer avseende detta.

text: 1.7. ECB välkomnar att förslagen till rättsakter inte omfattar tillståndskraven för operatörer av betalningssystem och betalningsordningar och stöder att man bekräftar detta undantag i samband med framtida översyner av dem.

text: 1.8. ECB anser att det skulle vara viktigt att unionslagstiftaren reflekterar över samspelet mellan förslagen till rättsakter och

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1114

text: . I detta sammanhang är förhållandet mellan e-pengartoken, i den mening som avses i förordning

text: (EU) 2023/1114

text: , och konventionella elektroniska pengar en fråga som förtjänar uppmärksamhet. E-pengartoken bör betraktas som elektroniska pengar och bör behandlas som sådana, vilket innebär att de tillämpliga tillsynskraven i direktivförslaget bör gälla för dem, och detsamma gäller för skyddsåtgärderna för konsumenter enligt i förslaget till förordning. Dessutom är det viktigt att överväga de ytterligare åtgärder som ska vidtas för att bedöma effekterna av tillhandahållandet i hela unionen av utlåning avseende kryptotillgångar, som för närvarande inte ingår i förteckningen över kryptotillgångstjänster enligt förordning

text: (EU) 2023/1114

text: , och inte heller omfattas av någon annan unionslagstiftning.

text: 1.9. ECB konstaterar att stora koncerner som inte är banker, däribland sådana som tillhandahåller tekniska innovationer inom finanssektorn (FinTech), och sådana som kan anses höra till de mest dominerande och största teknikföretagen inom sina respektive sektorer (nedan kallade BigTech), ökar sin finansiella verksamhet inom unionen, oftast genom att tillhandahålla betaltjänster. Deras verksamhet är sammanflätad med finansinstitut och kan också ha stor betydelse för kreditinstitut: de kan erbjuda konkurrerande tjänster, fungera som underleverantörer för tjänster, erbjuda back-office tjänster för kreditinstitut, agera som ombud för kreditinstitut, vara kunder i form av insättningar eller krediter, agera som partner i innovativa affärsmodeller eller utgöra en del av ett kreditinstituts konsoliderade grupp, I vissa fall agerar dessa koncerner som inte är banker via ett nätverk av olika licensierade juridiska personer, däribland betalningsinstitut och institut för elektroniska pengar, i medlemsstaterna. Ytterligare komplexitet uppstår när en koncern också tillhandahåller andra reglerade finansiella tjänster, t.ex. genom att agera som ombud eller mäklare för enheter som står under tillsyn, eller om en koncern är verksam inom både finansiella och icke-finansiella tjänster (koncern med blandad verksamhet), eftersom risker som härrör från icke-finansiell verksamhet kan sprida sig till ett betalningsinstitut/ institut för elektroniska pengar eller andra reglerade finansiella enheter. När det gäller betalningsinstitut/ institut för elektroniska pengar kan spridningseffekter uppstå, t.ex. om ett betalningsinstitut förlitar sig på koncernens it-infrastruktur eller om renommérelaterade problem påverkar hela koncernen. Grupper med blandad verksamhet kan erbjuda en rad olika tjänster till privata kunder och andra finansmarknadsaktörer, inklusive kreditinstitut, och har, på grund av sitt marknadsvärde och befintliga stora användarbas och nätverk, möjlighet att enkelt utöka den verksamhetsdel som har anknytning till finansiella tjänster. I detta avseende välkomnar ECB de överväganden som de europeiska tillsynsmyndigheterna lagt fram i sin rapport om de finansiella tjänster som BigTech tillhandahåller i unionen. Såsom de europeiska tillsynsmyndigheterna beskriver kan BigTech-verksamhet leda till koncentrationsrisker för den finansiella marknaden som faller utanför tillämpningsområdet för

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2554

text: , vilket understryker betydelsen av säkerhet i nätverks- och informationssystem som stöder finansiella enheters affärsprocesser.

text: 1.10. Unionslagstiftaren kan behöva granska dessa risker och överväganden om konkurrens på lika villkor när denne granskar tillståndsgivningens omfattning, bl.a. på betalningsområdet. Ur ett betalningsperspektiv vore det särskilt tillrådligt att säkerställa konkurrens på lika villkor när det gäller användning och delning av data, särskilt när en enhet tillåts lägga till en ny roll som betaltjänstleverantör för ett befintligt företag. I egenskap av tillsynsmyndighet är ECB oroad över att de befintliga ramarna för tillsyn och konsolidering inte nödvändigtvis utformades med tanke på en sådan utveckling. Stora och komplexa koncerner som inte är banker kan alltså tillhandahålla tjänster som vid första påseende förefaller likna de tjänster som tillhandahålls av kreditinstitut utan att omfattas av samma tillsynskrav. Även om det inte finns någon harmoniserad praxis i hela unionen välkomnar ECB att olika medlemsstater redan ställer vissa tillsynskrav på betalningsinstitut som tillhandahåller bankliknande tjänster. Detta är t.ex. fallet i Frankrike, där betalningsinstitut som beviljar lån som är knutna till tillhandahållandet av betaltjänster måste beräkna kapitalbaskraven för kreditrisk enligt schablonmetoden för kreditrisk enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013

text: vad gäller det totala beloppet för beviljade krediter. Även i dessa fall innebär dock avsaknaden av ett harmoniserat tillvägagångssätt i hela unionen att viktiga tillsynsrisker eventuellt inte åtgärdas, eftersom de berörda tillsynsmyndigheterna saknar ett lämpligt mandat för verksamhet inom koncerner eller över landsgränser. Detta kan medföra att konkurrensen snedvrids och leda till regelarbitrage. ECB uppmanar därför unionslagstiftaren att först och främst överväga hur man bäst kan säkerställa att behöriga myndigheter får tillräcklig information om all direkt och indirekt (t.ex. ombud, mäklare) finansiell verksamhet som bedrivs av stora och komplexa koncerner som inte är banker, och att relevant information delas på ett lämpligt sätt mellan behöriga myndigheter. Först då blir det möjligt att aggregera information för att få en heltäckande överblick över sådana koncerners finansiella verksamhet i unionen och säkerställa att de bedriver sin verksamhet inom ramen för regelverket. Om det skulle visa sig att komplexa koncerner som inte är banker tillhandahåller ett brett spektrum av viktiga finansiella tjänster i unionen, som överskrider vissa tröskelvärden och tillhandahåller tjänster som i hög grad liknar dem som tillhandahålls av kreditinstitut, kan unionslagstiftaren behöva överväga att införa strängare och mer omfattande tillsyn på gruppnivå. ECB uppmanar unionslagstiftaren att också överväga att i direktivförslaget utvidga 1. omfattningen och användningen av tillsynsverktyg, inbegripet möjligheten att införa konsolideringskrav för grupper av betalningsinstitut och försätta betalningsinstitut i likvidation, samt 2. tillsynsordningen för sådana betalningsinstitut. De åtgärder som ska användas bör omfatta standardiserad riskrapportering, lämpliga riskbaserade kapitalbaskrav, krav på likviditet, återhämtningsplanering och stresstester, skydd mot icke-finansiella risker samt ökat samarbete och informationsutbyte mellan de relevanta behöriga myndigheterna.

text: 1.11. ECB noterar att detta yttrande inte påverkar förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättandet av den digitala euron och förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillhandahållande av tjänster i digital euro av betaltjänstleverantörer registrerade i medlemsstater som inte har euron som valuta och om ändring av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1230

text: avseende vilka ECB har antagit ett separat yttrande.

text: 1.12. ECB önskar, tillsammans med kommissionen och EBA, informeras om de säkerhetsåtgärder som värdmedlemsstaterna kan vidta i krissituationer.

text: 1.13. Enligt förslagen till rättsakter kan sådana betaltjänster som ECB och centralbankerna inom ECBS potentiellt kan tillhandahålla när de agerar i egenskap av monetär myndighet eller andra offentliga myndigheter inte heller i framtiden att omfattas.

text: 2. Betalningssystem och skydd av medel

text: 2.1. Tillträde till betalningssystem

text: 2.1.1. I fördraget och protokoll (nr 4) om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) föreskrivs bl.a. att Eurosystemet ska övervaka clearing- och betalningssystemen. Av

text: artikel 127.2

text: fjärde strecksatsen i fördraget, samt artikel 3.1 i ECBS-stadgan, framgår att en annan grundläggande uppgift för ECBS är att främja väl fungerande betalningssystem. När denna grundläggande uppgift utförs får ECB och de nationella centralbankerna ställa anordningar till förfogande och ECB får utfärda förordningar för att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem inom unionen och i förbindelser med tredje land.

text: 2.1.2. Inom ramen för sitt övervakningsarbete har ECB antagit Europeiska centralbankens förordning

text: (EU) nr 795/2014

text: (ECB/2014/28). Genom denna förordning genomförs de principer för finansmarknadens infrastrukturer som upprättats av kommittén för betalnings- och avvecklingssystem (PSSC) och International Organization of Securities Commissions (Iosco), och den omfattar både systemviktiga betalningssystem såväl för större betalningar som för massbetalningar som bedrivs av antingen en centralbank i Eurosystemet eller en privat enhet. Dessutom övervakas icke-systemviktiga betalningssystem baserat på ett ramverk för massbetalningssystem. Vidare anger Eurosystemets ramverk betalningsinstrument som en integrerad del av betalningssystemen och de inkluderas därmed i övervakningen tillsammans med betalningssystem, betalningssystem, betalningsordningar och betalningsarrangemang. Mot bakgrund av sitt mandat kan ECB utfärda ytterligare förordningar och genomföra regelbundna översyner för att kontrollera om övervakningen omfattar alla relevanta funktioner och enheter i ekosystemet för betalningar. Hittills har Eurosystemets primära övervakande roll tilldelats beroende på var betalningsordningen har sin nationella bas och var den ledande enheten har sin hemvist. När det gäller europeiska betalningssystem, betalningsordningar eller betalningsarrangemang utövar ECB i allmänhet den primära övervakningen. Även betaltjänstleverantörer, inbegripet kreditinstitut, betalningsinstitut och institut för elektroniska pengar, omfattas av det andra betaltjänstdirektivet. Eurosystemets ramverk för övervakning kompletterar betaltjänstleverantörernas arbete, i de fall då dessa också en operatörer av betalningssystem eller betalningsordning eller ledande enhet i ett betalningsarrangemang.

text: 2.1.3. Med tanke på den roll som betalningsinstitut och institut för elektroniska pengar spelar för tillhandahållandet av betaltjänster välkomnar ECB direktivförslagets ändringar av direktivet om slutgiltig avveckling, som syftar till att bredda kategorierna av deltagare i ett betalningssystem för SFD:s ändamål.

text: 2.1.4. De föreslagna ändringarna av direktivet om slutgiltig avveckling gör det lättare för betalningsinstitut och institut för elektroniska pengar (tillsammans kallade betalningsinstitut i förslagen till rättsakter) att delta i utsedda betalningssystem genom att ändra termen institut, som i sin tur ingår i definitionen av deltagare i direktivet om slutgiltig avveckling. Direktivförslaget skapar i detta hänseende två kategorier av institut – dels kreditinstitut, värdepappersföretag, offentliga myndigheter och offentligt garanterade företag samt företag som har sitt huvudkontor utanför unionen och vars verksamhet motsvarar den som bedrivs av kreditinstitut eller värdepappersföretag inom unionen, och dels betalningsinstitut som deltar i ett system vars verksamhet består i att utföra överföringsuppdrag som omfattar instruktioner från en deltagare om att ställa ett penningbelopp till en mottagares förfogande genom registrering på ett konto hos ett kreditinstitut, en nationell centralbank, central motpart eller en avvecklingsagent, eller instruktioner som leder till övertagande eller uppfyllelse av en betalningsförpliktelse, men inte instruktioner från deltagare att betalningsinstitut om att föra över äganderätten, eller någon annan rätt, till värdepapper genom registrering i ett register eller på annat sätt. Av denna tvådelade definition av institut i ändringarna av direktivet om slutgiltig avveckling ser ECB en tydlig avsikt från unionslagstiftaren att begränsa betalningsinstitutens deltagande till endast betalningssystem och inte utvidga detta deltagande till andra system. För att skapa rättslig klarhet skulle det, i överensstämmelse med denna tydliga avsikt, vara till hjälp att uttryckligen stadga att betalningsinstitutens deltagande inte omfattar deras deltagande i centrala motparter.

text: 2.1.5. ECB noterar dessutom att det föreslås att definitionen av deltagare i ändringarna av direktivet om slutgiltig avveckling bl.a. bör omfatta en operatör av betalningssystem. Denna definition bör i princip omfatta alla operatörer av system och bör inte begränsas till enbart operatör av betalningssystem. Den aktuella formuleringen kan oavsiktligt leda till att operatörer av avvecklingssystem för värdepapper hindras från att delta i andra system.

text: 2.1.6. I princip välkomnar ECB unionslagstiftarens avsikt att operatörer av betalningssystem bör säkerställa att betaltjänstleverantörer som har tillgång till betalningssystem ges möjlighet till konkurrera på lika villkor. ECB välkomnar särskilt kravet på att operatörer av betalningssystem i hela unionen ska ha objektiva, icke-diskriminerande, transparenta och proportionella regler för tillgång till ett betalningssystem, tillsammans med förtydliganden om förfaranden för godkännande och riskbedömning. När det gäller euroområdet bör det dock åligga ECB att besluta om tillträdeskriterier för betalningssystem som bedrivs av Eurosystemet tillsammans med relevanta villkor, inbegripet ersättning, och begränsningar. ECB anser dessutom att de föreslagna kraven, med tanke på ECBS oberoende utförande av sina grundläggande penningpolitiska uppgifter och uppgifter avseende betalningssystemen enligt artikel 130 i fördraget, inte bör gälla för betalningssystem som övervakas av centralbanker inom ECBS. Skälet till detta är att ramarna för ECBS-centralbankernas övervakning, som för närvarande är tillämpliga på betalningssystem, redan kräver icke-diskriminerande tillgång till betalningssystem.

text: 2.1.7. När det gäller införandet av krav på betalningssystem välkomnar ECB att man erkänner Eurosystemets befogenhet att övervaka systemviktiga betalningssystem. I förslaget till förordning föreskrivs dock att medlemsstaterna, när det gäller andra betalningssystem, bör utse nationella behöriga myndigheter för att säkerställa att operatörer och användare av betalningssystem uppfyller dessa krav. I detta avseende bör det noteras att ECBS-centralbankernas övervakningsbefogenheter inte är begränsade till systemviktiga betalningssystem som övervakas av Eurosystemet enligt förordning

text: (EU) nr 795/2014

text: (ECB/2014/28). Såsom omnämns i punkt 2.1.1 är en av ECBS:s grundläggande uppgifter enligt artikel 127.2 i fördraget att främja väl fungerande betalningssystem. Enligt artikel 22 i ECBS-stadgan får ECB anta förordningar för att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem inom unionen och i förbindelser med tredje land. Såsom anges i punkt 2.1.2 har Eurosystemet antagit ett ramverk för övervakning av massbetalningssystem, och betalningsordningar och betalningsarrangemang omfattas av Eurosystemets övervakningsfunktion. ECBS centralbankerna ansvarar därför för övervakningen av unionens betalningssystem som inte är systemviktiga. Det förefaller därför inte nödvändigt att i förslaget till förordning kräva att medlemsstaterna utser nationella behöriga myndigheter, eventuellt inbegripet andra myndigheter än ECBS-centralbanker, som myndigheter med ansvar för övervakning av att betalningssystemen uppfyller kraven för tillträde.

text: 2.2. Skydd av användarnas medel hos centralbankerna inom ECBS

text: 2.2.1. Direktivförslaget innehåller bestämmelser om de skyddsarrangemang som betalningsinstitut ska införa vad gäller användarnas medel och andra specificerade medel när de tillhandahåller betalnings- och e-penningtjänster. För att skydda användarnas medel måste betalningsinstitut antingen deponera dessa medel på ett separat konto hos ett kreditinstitut som är auktoriserat i en medlemsstat, eller hos en centralbank efter den centralbankens gottfinnande, eller investera dessa medel i säkra likvida lågrisktillgångar enligt vad som fastställs av de behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten. Om den berörda centralbanken erbjuder en sådan tjänst ska detta förstås som ett ytterligare alternativ för att skydda användarnas medel. Detta ytterligare alternativ skulle inte omfattas av någon kreditrisk och kan i princip minska koncentrationsrisken. Det är dock viktigt att notera att skyddet av en del av, eller till och med alla, kunders medel hos centralbanker också kan få konsekvenser för den finansiella stabiliteten och den penningpolitiska transmissionen om användarnas medel annars sätts in hos ett enda kreditinstitut eller investeras i en enda tillgångsklass. Insättningar av medel hos centralbanker i stället för kreditinstitut, bland andra risker för den finansiella stabiliteten, leda till en minskning av insättningarna hos kreditinstituten, vilket i sin tur kan ha en negativ inverkan på deras finansiering och därmed leda till att kredittillgången minskar för ekonomin. En omfördelning av medel till centralbanken skulle också kunna inverka negativt på den korta euroräntan (€STR) och därmed påverka den viktigaste referensräntan för den penningpolitiska transmissionen. ECB välkomnar därför att lagstiftaren ger en centralbank möjligheten att inte erbjuda en sådan tjänst, på grundval av grundläggande lagstiftning. Med förbehåll för ECB:s synpunkter i punkt 2.1.6 bör det förtydligas att ett eventuellt erbjudande av en sådan tjänst får förenas med vissa villkor och begränsningar, inbegripet den ersättningsnivå som fastställs av centralbanken på grundval av dess grundläggande lagstiftning.

text: 2.2.2. ECB vill understryka att kreditinstitutens åtkomst till centralbankskonton för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner eller för de underordnade systemens avveckling av transaktioner i samband med Target2-tjänster baseras på godtagbarhetskriterier och villkor som fastställs i Europeiska centralbankens riktlinje ECB-riktlinje

text: (EU) 2022/912

text: (ECB/2022/8). För närvarande måste betalningsinstitut antingen måste vara godkända som motparter för Eurosystemet eller också agera via en korrespondentbank som har ett konto hos en relevant centralbank i Eurosystemet. ECB välkomnar därför hänvisningen i direktivförslaget till centralbankens utrymme för skönsmässiga bedömningar.

text: 2.3. Skydd av användarnas medel i kreditinstitut eller genom investeringar i säkra tillgångar

text: 2.3.1. Ett bra skydd av kundmedel är avgörande för att upprätthålla förtroendet för betaltjänster. Om skyddet av kundmedel täcks av en försäkring eller annan jämförbar garanti från ett försäkringsbolag eller ett kreditinstitut är det viktigt att se till att dessa försäkringsgivare eller kreditinstitut i praktiken kan stå för det försäkrade eller garanterade beloppet.

text: 2.3.2. ECB är medveten om att förslaget till förordning inför begränsningar för att förhindra en eventuell koncentration av användarnas medel, och ålägger betalningsinstituten att i möjligaste mån undvika koncentrationsrisker genom att säkerställa att samma skyddsmetod inte används för alla deras skyddade kundmedel. I princip stöder ECB detta, men anser inte att det faktum att man använder av en enda skyddsmetod är problematisk, fokus bör snarare ligga på att diversifiera motpartsrelationer och tillgångsklasser. Det är särskilt viktigt att inte förlita sig på en enda motpart för skyddet (t.ex. ett enda kreditinstitut) och begränsa exponeringar mot en enda tillgångsklass. ECB rekommenderar starkt att förslaget till förordning förtydligas i enlighet med detta för att säkerställa att betalningsinstituten diversifierar 1) mellan olika skyddsmetoder och/eller 2) inom en viss metod. För att begränsa konsekvenserna för mindre betaltjänstleverantörer som inte är banker får medlemsstaterna tillämpa de frivilliga undantag som fastställs i

text: artikel 34.1

text: avseende diversifiering av skyddsmetoder. För sådana medel som kan skyddas hos en centralbank behövs ingen diversifiering inom denna metod, eftersom centralbanker inte utgör någon koncentrationsrisk.

text: 2.3.3. I detta syfte välkomnar ECB att Europeiska bankmyndigheten (EBA) ges uppdraget att utarbeta förslag till tekniska tillsynsstandarder för att undvika risker vid skyddet av kundernas medel. Förslaget till tekniska tillsynsstandarder bör tas fram i nära samarbete med ECB för att uppnå bästa praxis som beaktar både koncentrationsrisk och kreditrisk. Eftersom kreditrisk väger tyngre än koncentrationsrisk kan det i vissa fall vara bättre att tillåta skydd hos ett enda kreditinstitut i stället för vid två kreditinstitut med lägre kreditbetyg. För tydlighets skull bör det specificeras att de tekniska tillsynsstandarderna endast gäller skydd av medel hos kreditinstitut och i säkra tillgångar, och inte skydd hos centralbanker.

text: 2.3.4. ECB noterar de krav som anges i förslaget till förordning, som begränsar de grunder på vilka ett kreditinstitut kan neka att öppna, eller kan stänga, ett betalkonto för betalningsinstitutet eller för dess ombud eller distributörer, eller för den som ansöker om ett tillstånd som betalningsinstitut. I detta sammanhang måste man säkerställa att kreditinstitut har adekvata verktyg till sitt förfogande för att identifiera, hantera, övervaka och rapportera de risker som de är, eller kan bli, exponerade för i samband med detta krav, inbegripet koncentrationsrisker samt risker för penningtvätt och finansiering av terrorism. Kraven på att kreditinstitut ska hantera sina risker måste också beaktas när EBA utarbetar de förslag till tekniska tillsynsstandarder som specificerar den information som ska ingå som motivering när ett kreditinstitut beslutar att neka att öppna ett betalkonto eller avslutar ett betalkonto.

text: 3. Övervakning och rapportering av bedrägerier, stark kundautentisering, öppna banktjänster, EBA:s befogenheter att tillfälligt ingripa samt regleringsstandarder och tekniska tillsynsstandarder för autentisering, kommunikation och transaktionsövervakning

text: 3.1. Övervakning och rapportering av bedrägerier

text: 3.1.1. Insatser för att övervaka betalningsbedrägerier har stor betydelse. Man bör också överväga att inkludera betalningsmottagarens sida i mekanismerna för transaktionsövervakning. I detta avseende är det oklart huruvida mekanismen för transaktionsövervakning är avsedd att fungera i realtid, vilket ECB i princip skulle stödja. Dessutom kan unionslagstiftaren, efter en konsekvensbedömning, eventuellt överväga att införa ett anmälningskrav för betaltjänstleverantörer när det gäller transaktioner som initierats av en betalningsmottagare, i syfte att bl.a. skydda betaltjänstanvändare mot bedrägliga transaktioner.

text: 3.1.2. ECB stöder de extra kraven på datadelning efter genomförandet för betaltjänstleverantörer efter en anmälan av bedrägliga betalningstransaktioner. Eventuellt bör man överväga ett ytterligare krav på att underlätta utbytet av relevanta uppgifter mellan de betaltjänstleverantörer som är involverade i händelse av oavsiktliga betalningar.

text: 3.1.3. ECB noterar det system för ansvar för identitetsbedrägeri som ska upprättas enligt förslaget till förordning. För att säkerställa att en betaltjänstleverantör endast är ansvarig i proportion till sina möjligheter att kontrollera denna typ av bedrägeri, förstår ECB att det föreslagna systemet endast ska avse komplexa och sofistikerade bedrägerier, där ingen kundinformation från betaltjänstleverantörernas sida eller undersökningar från en betaltjänstanvändare i god tro skulle räcka för att upptäcka identitetsbedrägerier och inte omfattar andra typer av identitetsbedrägeri än bankidentitetsbedrägeri.

text: 3.1.4. Som bakgrundsinformation har ECB ingått ett samförståndsavtal med EBA, de berörda nationella behöriga myndigheterna och de nationella centralbankerna (nedan kallat samförståndsavtalet) för att effektivisera rapporteringen av information om betalningsbedrägerier som de nationella behöriga myndigheterna måste tillhandahålla ECB och EBA i enlighet med PSD2, genom en enda rapportering av uppgifter om betalningsbedrägerier till ECB (som sedan vidarebefordrar dem till EBA). Detta arrangemang har möjliggjorts eftersom de detaljerade rapporteringskrav som gäller för uppgifter om betalningsbedrägerier enligt EBA:s riktlinjer om krav för rapportering av statistiska uppgifter om svikliga förfaranden enligt artikel 96.6 i det andra betaltjänstdirektivet (

text: ) och Europeiska centralbankens förordning

text: (EU) nr 1409/2013

text: (ECB/2013/43) (nedan kallad ECB:s förordning om betalningsstatistik) överensstämmer. ECB anser därför att det är viktigt att de förslag till tekniska standarder för tillsyn och tekniska genomförandestandarder som ska tas fram enligt förslaget till förordning i största möjliga utsträckning överensstämmer med kraven i ECB:s förordning om betalningsstatistik. Dessutom rekommenderar ECB att betaltjänstleverantörer bör uppfylla rapporteringsskyldigheterna enligt förslaget till förordning, och i förekommande fall de kompletterande tekniska genomförandestandarderna, genom att utnyttja den rapporteringsram och infrastruktur som inrättats med stöd av ECB:s förordning om betalningsstatistik och samförståndsavtalet. ECB föreslår också att EBA bör ges i uppdrag att ta fram tekniska genomförandestandarderna i nära samarbete med ECB.

text: 3.2. Stark kundautentisering

text: 3.2.1. Enligt förslaget till förordning behöver de två eller flera element som kategoriserade som kunskap, innehav och unik egenskap, på vilka stark kundautentisering ska grundas, inte nödvändigtvis tillhöra olika kategorier, så länge de är helt och hållet fristående från varandra. ECB vill påpeka att EBA:s yttrande Opinion on the implementation of the RTS on SCA and CSC (EBA-Op-2018-04) (finns ej på svenska) (nedan kallat EBA:s yttrande) tycks ange en annan strategi för stark kundautentisering enligt vilken autentiseringselementen måste tillhöra två olika kategorier. Detta tillvägagångssätt medför en högre grad av skydd mot bedrägerier. Bestämmelserna i förslaget till förordning skulle alltså leda till mindre stränga säkerhetskrav och skyddet för betaltjänstleverantörernas kunder mot bedrägerier därmed bli lägre. ECB rekommenderar därför att förslaget till förordning ändras för att förtydliga att betaltjänstleverantörer bör tillämpa stark kundautentisering genom att använda minst två oberoende element från olika kategorier.

text: 3.2.2. ECB stöder i princip att förslaget till förordning beaktar de intressen som de mest sårbara personerna i samhället har, samt även de stränga tillgänglighetskraven avseende kundautentisering, men skulle välkomna ytterligare förtydliganden avseende deras särskilda behov för att göra det lättare för sådana personer att använda stark kundautentisering.

text: 3.3. Öppna banktjänster

text: 3.3.1. ECB välkomnar målet att minska osäkerheten på marknaden om vad som utgör ett förbjudet hinder för tillhandahållandet av tjänster för betalningsinitiering (PIS) och kontoinformationstjänster (AIS). Förslaget till förordning innehåller en icke uttömmande förteckning över hinder för dataåtkomst, som är längre än de som framgår av EBA:s tidigare instrument.

text: 3.3.2. Dock utgör ett krav på att PIS-leverantörer och AIS-leverantörer förhandsregistrerar sina kontaktuppgifter inte som ett förbjudet hinder om förhandsregistreringen är obligatorisk, särskilt för att uppdatera manöverpanelen. Eftersom det är sannolikt att en PIS-leverantör och en AIS-leverantör skulle utbyta uppdaterad information med en kontoförvaltande betaltjänstleverantör när de interagerar med denne, dvs. under en kundtransaktion med den kontoförvaltande betaltjänstleverantören, bör förfarandet utformas av den kontoförvaltande betaltjänstleverantören på ett sätt som inte hindrar kunden från att utnyttja sin rätt att använda en PIS-leverantör eller en AIS-leverantör. ECB föreslår därför att den relevanta bestämmelsen ändras så att förhandsregistreringen för manöverpanelen görs utan att servicen till kunden avbryts.

text: 3.3.3. ECB välkomnar vidare de föreslagna ändringarna om PIS- och AIS-leverantörernas tillgång till uppgifter avseende betalkonton som de tillhandahåller. Insamlingen av uppgifter om betaltjänster, inklusive PIS och AIS, regleras dock också i ECB:s förordning om betalningsstatistik. För att säkerställa överensstämmelse mellan de relevanta ramverken föreslår ECB därför att förslaget till förordning ändras så att EBA ges i uppdrag att ta fram förslag till tekniska tillsynsstandarder avseende uppgifter om öppna banktjänster som ska tillhandahållas behöriga myndigheter i nära samarbete med ECB.

text: 3.3.4. ECB välkomnar fokus på särskilda gränssnitt för tillgång till betalkonton, eftersom åtkomst baserad på ett programmeringsgränssnitt är den mest skräddarsydda, säkra och tillförlitliga metoden för att uppnå åtkomst. ECB noterar att förslaget till förordning föreslår olika riktade proportionalitetsåtgärder, t.ex. att mycket små kontoförvaltande betaltjänstleverantörer eller kontoförvaltande betaltjänstleverantörer med en specifik affärsmodell som inte avser betalningar undantas från skyldigheten att ha ett särskilt gränssnitt. I detta avseende är det ECB:s tolkning att en kontoförvaltande betaltjänstleverantör omfattas av ett undantag från kravet på att tillhandahålla ett särskilt gränssnitt, men att detta inte är ett fullständigt undantag från kravet på att ge tillgång till betalkontouppgifter – åtkomst bör tillhandahållas via ett av kundgränssnitten på de villkor som framgår av förslaget till förordning. ECB skulle välkomna att ytterligare detaljer stadgas i förslaget till förordning och föreslår att man lägger till en skyldighet för kontoförvaltande betaltjänstleverantörer att ge tillgång till den tekniska dokumentationen avseende kundgränssnittet samt en mekanism för att tester. ECB föreslår också att EBA bör ges i uppdrag att ta fram de relevanta tekniska tillsynsstandarderna i nära samarbete med ECB för att säkerställa att konsekvenserna av att bevilja ett undantag tydligt anges och att betaltjänstanvändarnas intressen skyddas på vederbörligt sätt i alla situationer.

text: 3.3.5. När det gäller kraven på gränssnitt, särskilt prestandakrav, föreslår ECB att följande krav läggs till för att förbättra gränssnittens funktion när det gäller att tillhandahålla effektiva och säkra betaltjänster: 1. tillägg till förteckningen över de funktioner som minst krävs för gränssnitt enligt förslaget till förordning för att säkerställa att en tredjepartsbetaltjänstleverantör och en betalare kan identifiera och välja önskat betalkonto om flera betalkonton innehas hos en kontoförvaltande betaltjänstleverantör, och 2. förtydliga vilken information som finns tillgänglig via kontoinformationstjänster i förslaget till förordning, analogt med den tydlighet som ges för betalningsinitieringstjänster enligt förslaget till förordning. Dessutom skulle specifikationer som branschen själv tar fram för att ytterligare harmonisera genomförandet av Europeiska standardiseringskommittén och Internationella standardiseringsorganisationens standarder, som inte fanns tillgängliga när PSD2 antogs, kunna övervägas i syfte att öka harmoniseringsgraden för särskilda gränssnitt. Denna punkt skulle kunna läggas till i skälen i förslaget till förordning.

text: 3.3.6. ECB stöder att man avskaffar det krav på bekräftelse av tillgängliga medel som tidigare framgick av PSD2, eftersom marknadsaktörerna inte utnyttjade det. I detta avseende bekräftar bestämmelserna i förslaget till förordning avseende betalningsinitieringstjänster en form av bekräftelse av att medel finns tillgängliga. I den mån detta inte motiveras av betaltjänstleverantörernas lagstadgade efterlevnadsskyldigheter (t.ex. avseende dataskydd) föreslår ECB att man omprövar behovet av denna bestämmelse, som inte behöver vara en del av betalningsinitieringstjänsterna.

text: 3.3.7. Slutligen välkomnar ECB att EBA:s register över betalningsinstitut är ett elektroniskt register som kan uppdateras och är lättillgängligt via EBA:s officiella webbplats, vilket gör det lättare för användare att få tillgång till information.

text: 3.4. EBA:s befogenheter att tillfälligt intervenera

text: 3.4.1. Enligt förslaget till förordning får EBA under vissa förutsättningar tillfälligt förbjuda eller begränsa en viss typ av eller ett särskilt särdrag hos en betaltjänst eller ett betalningsinstrument, eller en e-penningtjänst eller ett e-penninginstrument. Innan beslut fattas om att vidta åtgärder enligt förslaget till förordning ska EBA också underrätta de behöriga myndigheterna om den åtgärd man föreslår. Mot bakgrund av ECB:s övervakningsbefogenheter, som omfattar betalningssystem, betalningsinstrument (som är en integrerad del av betalningssystemen), betalningsordningar och betalningsarrangemang, föreslår ECB att förslaget till förordning ändras så att den omfattar ett krav om samråd med ECB om alla planerade beslut.

text: 3.5. Tekniska standarder för tillsyn rörande mekanismer för autentisering, kommunikation och transaktionsövervakning

text: 3.5.1. Enligt förslaget till förordning ska EBA ta fram förslag till tekniska tillsynsstandarder avseende kraven på stark kundautentisering, de tekniska kraven för mekanismer för transaktionsövervakning och kraven på gemensamma och säkra öppna kommunikationsstandarder för identifiering, autentisering, anmälan och information, samt för genomförandet av säkerhetsåtgärder, mellan kontoförvaltande betaltjänstleverantörer, PSI-leverantörer, AIS-leverantörer, betalare, betalningsmottagare och andra betaltjänstleverantörer. Det kan vara värt att precisera tillämpningsområdet för sådana förslag till tekniska tillsynsstandarder vad gäller kraven på gemensamma och säkra öppna kommunikationsstandarder, eftersom olika bestämmelser direkt ingår i förslaget till förordning. Mot bakgrund av ECB:s övervakningsbefogenheter och det starka samarbetet mellan ECB och EBA på områdena betalningar och bedrägerier, föreslår ECB att förslagen till tekniska tillsynsstandarder bör utarbetas av EBA i nära samarbete med ECB.

text: 4. Valutatjänster

text: 4.1. Förslaget till förordning har målsättningen att möjliggöra jämförelser av avgifter för valutakonvertering. Enligt förslaget till förordning bör de beräknade avgifterna för valutakonvertering för betalningar och penningöverföringar som görs inom unionen och från unionen till ett tredjeland anges på samma sätt, dvs. som ett procentuellt påslag i förhållande till de senast tillgängliga referensväxelkurser för euron som publicerats av ECB eller den relevanta centralbanken. Enligt förslaget till förordning bör dessutom hänvisningar till avgifter i tillämpliga fall även omfatta avgifter för valutakonvertering.

text: 4.2. Enligt vad ECB tidigare påpekat, har ECB sedan 1998 publicerat referensväxelkurser för euro (ECBRR) utifrån det ramverk som ECB-rådet antog 1998 och sedan ändrade 2015 (nedan kallat ECBRR-ramverket). ECBRR tillhandahålls fritt för både privatpersoner och institut och används av många olika institut. Syftet med ECBRR-ramverket är att säkra integriteten på ECBRR genom att 1. undvika att ECBRR används för transaktioner, och 2. begränsa deras användning till att fungera som referensvärden. Man avråder uttryckligen från att använda ECBRR för transaktioner och ECBRR publiceras uteslutande i informationssyfte. I detta hänseende försöker ECBRR-ramverket att dra en tydlig linje mellan ECBRR och valutakurser som är avsedda att användas för transaktioner.

text: 4.3. I strid med syftet bakom ECBRR, kan en hänvisning till ECBRR i förslaget till förordning skapa incitament för vissa marknadsaktörer att börja handla ECBRR. Därför rekommenderar ECB att hänvisningen till ECBRR eller en referensväxelkurs som publicerats av den relevanta centralbanken bör utgå och ersättas med en lämplig hänvisning till ett referensvärde för valutakurser som omfattas av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011

text: , som kan användas vid i samband med valutaväxlingsavgifter. Ett index exakthet och integritet, som säkerställs genom de regler för administratörer av index som införs genom förordning

text: (EU) 2016/1011

text: , skyddar de intressen som betaltjänstleverantörernas kunder och parter som tillhandahåller valutaväxlingstjänster har.

text: 5. Aspekter avseende sedlar

text: 5.1. Tillgång till kontanter i detaljhandeln (utan köp)

text: 5.1.1. Enligt ECB:s tolkning är tjänster som innebär att kontanter överlämnas i detaljhandelsbutiker efter uttrycklig begäran av betaltjänstanvändaren, men oberoende av genomförandet av eventuella betalningstransaktioner och utan någon skyldighet att köpa varor och tjänster, undantagna från tillämpningsområdet för förslaget till förordning. Dessutom tillåter direktivförslaget att man tillhandahåller kontanter i detaljhandelsbutiker oberoende av huruvida ett köp sker, men föreskriver ett tak på 50 euro per uttag.

text: 5.1.2. ECB förstår inte varför man valt ett tröskelvärde om 50 euro. Detta motsvarar det lägsta tröskelvärde som anges i den konsekvensbedömning som åtföljer de föreslagna rättsakterna. En sådan begränsning kan försvåra tillhandahållandet av dessa tjänster jämfört med tillhandahållandet av kontanttjänster, som vanligtvis tillåter högre uttag.

text: 5.1.3. Man bör förtydliga vilka regler som gäller för kontantuttagstjänster i detaljhandelsbutiker utan köp och över tröskelvärdet om 50 euro. I synnerhet bör man förtydliga huruvida 1. kraven för tillhandahållande av kontantuttagstjänster skulle vara tillämpliga på betaltjänstleverantörer som ingår avtal med näringsidkare om att möjliggöra kontantuttag, och 2. dessa näringsidkare bör behandlas som ombud för en betaltjänstleverantör när de deltar i kontantuttagstjänster i sådana fall då de endast distribuerar kontanter för en betaltjänstleverantörs räkning. Dessa förtydliganden är också viktiga när det gäller bestämmelserna om manuell äkthets- och kvalitetskontroll av eurosedlar som näringsidkare distribuerar till konsumenter för en betaltjänstleverantörs räkning. Det bör också förtydligas huruvida dessa kontantuttagstjänster i detaljhandelsbutiker utan köp och över taket på 50 euro bör vara en av de betaltjänster som för närvarande anges i förslaget till förordning eller om en man bör införa en tillfällig betaltjänst. Övervägandena ovan som avser kontantuttag i detaljhandelsbutiker över ett tak på 50 EUR bör i tillämpliga delar också gälla för insättningar av kontanter i detaljhandelsbutiker.

text: 5.2. Oberoende uttagsautomataktörer

text: 5.2.1. För att säkerställa tillräcklig tillgång till kontanter och för att komplettera de traditionella åtkomstpunkterna för kontanter som tillhandahålls av det nätverk av uttagsautomater som drivs av kreditinstitut, bör oberoende uttagsautomataktörer (nedan kallade IAD) även framledes undantas från tillämpningsområdet för förslaget till förordning, i den mån de inte betjänar ett betalkonto eller tillhandahåller en ytterligare betaltjänst som anges i förslaget till förordning. ECB förstår dock att det kan behövas en mer försiktig behandling av IAD ur ett övervaknings- och rapporteringsperspektiv, som gör det möjligt för de nationella behöriga myndigheterna att övervaka den verksamhet som IAD bedriver.

text: 5.2.2. För att undvika oklarheter betraktas IAD som betaltjänstleverantörer (som inte omfattas av krav på auktorisation) som omfattas av de åtgärder som är nödvändiga för skydd av euron mot förfalskning enligt

text: rådets förordning (EG) nr 1338/2001

text: samt andra åtgärder som är tillämpliga på betaltjänstleverantörer (t.ex. regelverket mot penningtvätt).

text: 5.3. Värdetransportföretag (CIT) och kontanthanteringsföretag (CMC)

text: 5.3.1. De föreslagna rättsakterna undantar inte uttryckligen värdetransportföretag som fysiskt transporterar kontanter från sitt tillämpningsområde, medan ett sådant undantag finns i PSD2.

text: 5.3.2. Eftersom de flesta värdetransportföretag och kontanthanteringsföretag inte har något tillstånd som betalningsinstitut, skulle deras potentiella registrering som betalningsinstitut kunna påverka sektorn för värdetransport-/ kontanthanteringsföretag och deras verksamhet. I avsaknad av ytterligare bestämmelser om verksamheten för värdetransportföretag och kontanthanteringsföretag förstår ECB att sådana tjänster inte omfattas av de föreslagna rättsakterna. För att bättre klargöra de föreslagna rättsakternas tillämpningsområde föreslår ECB dock att man i direktivförslaget bibehåller det undantag som framgår av PSD2 för yrkesmässig fysisk transport av sedlar och mynt, inbegripet insamling, hantering och leverans av dessa.

text: 6. Definitioner och andra bestämmelser

text: 6.1.1. ECB stöder definitionen av vissa termer i de föreslagna rättsakterna samt förtydligandet av vissa andra termer som redan definierats i PSD2. Samtidigt bör definitionen av e-penningtjänster ses över så att den omfattar uttag och inlösen av elektroniska pengar, men bara i den utsträckning som dessa inte ingår i själva betalningstransaktionen.

text: 6.1.2. Dessutom kan unionslagstiftaren överväga att införa en bestämmelse enligt vilken betalaren och betalningsmottagaren ges rättigheter och skyldigheter som står i proportion till deras roll vid hanteringen av betalningar.

text: 6.1.3. ECB välkomnar definitionen av omedelbar betalning, som dock skulle kunna förbättras genom en bättre samordning med definitionen i

text: artikel 2.1

text: a i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 260/2012

text: . ECB skulle dessutom välkomna ytterligare klargöranden om hur man i praktiken ska skilja mellan omedelbar betalning och andra betalningar, och deras respektive villkor. Det är viktigt att betaltjänstleverantörer ser till att betaltjänstanvändare alltid informeras när de initierar en omedelbar betalning, vilket hjälper betaltjänstanvändarna att skilja mellan dessa och andra betalningar.

text: 6.1.4. ECB är mycket positiv till bestämmelsen i förslaget till förordning om att betaltjänstleverantörer i kontoutdrag ska föra in de uppgifter som behövs för att på ett otvetydigt sätt identifiera betalningsmottagaren, inbegripet en hänvisning till betalningsmottagarens handelsnamn. Man bör därför införa en ändring som föreskriver att datumet då betalningsordern tas emot bör förbättras ytterligare så att man, om valuteringsdagen för debitering skiljer sig från dagen för mottagande av betalningsordern, båda datumen bör meddelas betalaren. Slutligen, när det gäller behovet av att säkerställa säkerhet och effektivitet hos nya betalningsinstrument som gradvis används allt mer, föreslår ECB att unionslagstiftaren ytterligare bör reflektera över fall där förslaget till förordning skulle vara begränsat till endast kortbaserade betalningstransaktioner. Enligt den aktuella ordalydelsen i förslaget till förordning föreskrivs t.ex. att den mekanism genom vilken betalarens betaltjänstleverantör får spärra ett belopp på betalarens betalkonto som står i proportion till det belopp för betalningstransaktioner som betalaren rimligen kan förvänta (om betalaren har gett sitt samtycke att detta belopp spärras) endast gäller för kortbaserade betalningstransaktioner. ECB anser att det finns ett behov av att förbättra formuleringen av detta krav och att införa ytterligare krav så att den omfattar fall där betalningsinstrumentet inte är ett kort utan något annat betalningsinstrument. ECB skulle därför välkomna ändringar av förslaget till förordning för att säkerställa att dess krav även gäller andra betalningsinstrument än kort, i linje med hur betalningsmetoderna utvecklas.

text: I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på i EUR-Lex.

text: Utfärdat i Frankfurt am Main den 30 april 2024.

text: Christine Lagarde

text: ECB:s ordförande

text: Europeiska Centralbankens Yttrande av den 30 april 2024 – ECB:s yttrande om ett förslag till Förordning och Direktiv om betaltjänster och tjänster avseende elektroniska pengar (

text: Europeiska unionens officiella tidning

text: III Förberedande akter

text: EUROPEISKA CENTRALBANKEN

text: Europeiska centralbanken

type: vagledning

utgivare: ecb