text: COM(2021) 776 final.

text: Se

text: artikel 2

text: a i

text: rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998

text: om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (EGT L 318, 27.11.1998, s. 8).

text: Samförståndsavtal om samarbete mellan medlemmarna i Europeiska statistiksystemet (ESS) och de nationella centralbanker som ingår i Europeiska centralbankssystemet, 24 april 2013, finns på ECB webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se punkt 3 i Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 19 maj 2011 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (

text: ) (EUT C 203, 9.7.2011, s. 3). Alla ECB:s yttranden publiceras i EUR-Lex.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013

text: om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

text: Se punkt 7 i yttrande

text: Se punkt 1 i yttrande

text: Bilaga 2 till förslaget till förordning om ändring av bilaga B till ENS 2010 förordningen.

text: Bilaga 1 till förslaget till förordning om ändring av bilaga A till ENS 2010 förordningen.

text: Snabbstatistik avseende BNP publiceras 30 och 45 dagar efter utgången av referenskvartalet. Snabbstatistik avseende sysselsättning publiceras 45 dagar efter utgången av referenskvartalet.

text: Europeiska centralbankens riktlinje

text: av den 25 juli 2013 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av kvartalsvis statistik över finansräkenskaper (ECB/2013/24) (EUT L 2, 7.1.2014, s. 34).

title: Europeiska Centralbankens Yttrande av den 25 mars 2022 om ett förslag till förordning om ändring av förordning (EU) nr 549/2013 och om upphävande av elva rättsakter på området nationalräkenskaper (CON/2022/12) 2022/C 218/02

text: Inledning och rättslig grund

text: Den 3 och den 28 januari 2022 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europaparlamentet respektive Europeiska unionens råd om ett yttrande om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning

text: (EU) nr 549/2013

text: och om upphävande av elva rättsakter på området nationalräkenskaper (nedan kallat förslaget till förordning).

text: ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, jämförd med artikel 127.2 i fördraget och

text: artikel 3 i stadgan

text: för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) eftersom förslaget till förordning berör ECB:s behörighet enligt

text: artikel 5

text: ECBS-stadgan att samla in de statistiska uppgifter som behövs för att utföra Europeiska centralbankssystemets (ECBS) uppgifter och att bidra till harmoniseringen av regler och praxis för insamling, sammanställning och distribution av statistik inom dess behörighetsområde. I enlighet med

text: artikel 17.5

text: första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: 1. Allmänna kommentarer

text: 1.1. ECBS och det europeiska statistiksystemet (ESS) har ett nära samarbete för att minimera rapporteringsbördan och samtidigt säkerställa nödvändig överensstämmelse för att ta fram europeisk statistik. Samarbetet mellan ECBS och styrs därutöver av olika avtal, bl.a. samförståndsavtalet om samarbete mellan medlemmarna i ECBS och Europeiska statistiksystemet (ESS) som omfattar olika områden med delat ansvar eller gemensamma intressen, t.ex. betalningsbalansstatistik, finansiell statistik, statistik avseende den offentliga sektorns finanser, makroekonomisk statistik och nationalräkenskaper. Medlemmarna i ECBS och ESS utför visserligen sina statistikuppgifter enligt olika rättsliga ramverk, men pga. de kopplingar som finns mellan ECBS statistiska ramverk och ESS-ändringarna av

text: (nedan kallad ENS 2010 förordningen) är detta relevant för ECBS krav på statistikrapportering, särskilt inom områdena med delat ansvar eller gemensamma intressen. Dessutom används ENS 2010 förordningen som referens i olika rättsakter i ECB:s statistiska regelverk. Därför kan ändringar av ENS 2010 förordningen få konsekvenser för ECB:s statistiska regelverk.

text: 1.2. Som producent och användare av europeisk statistik välkomnar ECB generellt de ändringar som förslaget till förordning medför för ENS 2010 förordningen som ett steg mot att ytterligare förbättra kvaliteten på nationalräkenskaperna. Eftersom ENS 2010 förordningen utgör kärnan i den europeiska makroekonomiska statistiken har den avgörande betydelse för ECB:s och Eurosystemets olika uppgifter, t.ex. penningpolitiska analyser och utarbetandet av ekonomiska och finanspolitiska prognoser.

text: 1.3. ECB välkomnar att förslaget till förordning förbättrar uppgifters enhetlighet mellan olika tabeller som rapporteras inom ramen för leveransprogrammet enligt ENS 2010. Samtidigt är fullständiga och aktuella uppgifter om nationalräkenskaperna, särskilt för euroområdets medlemsstater, av avgörande betydelse för ECB. I detta avseende säkerställer det föreslagna leveransprogrammet enligt ENS 2010 en god balans mellan de rapporterade nationella uppgifternas aktualitet, enhetlighet och konsekvens.

text: 1.4. ECB välkomnar dessutom att föreslaget till förordning anpassar ENS 2010 förordningen till den reviderade Ändamålsklassificering av individuell konsumtion, eftersom detta säkerställer att uppgifterna är jämförbara mellan olika länder och bibehåller sin relevans för användarna.

text: 2. Specifika kommentarer: bilaga 2 i förslaget till förordning

text: 2.1. ECB samtycker i stort sett till ändringarna av leveransprogrammet enligt ENS 2010 som framgår av bilaga 2 till förslaget till förordning, med förbehåll för följande specifika kommentarer.

text: 2.2. ECB välkomnar införandet av frivilliga överföringar av snabbstatistik över kvartalsvis bruttonationalprodukt (BNP) och sysselsättning (tabell 1F), som används för att publicera aggregat för euroområdet efter referenskvartalets slut. Denna snabbstatistik är av stor betydelse för ECB vid analysen av den ekonomiska tillväxten i euroområdet och dess underliggande dynamik.

text: 2.3. När det gäller ny överföring av huvudaggregat i nationalräkenskaper på kvartalsbasis (tabell 1Q) tre månader efter referenskvartalet, kan detta främja enhetlighet mellan tabeller och frekvenser. I detta avseende uppmanar ECB kommissionen (Eurostat) att se över vilken effekt sådana nya nationella överföringar av uppgifter får för på frekvensen och tidsplanen för offentliggörandet av kvartalsvisa huvudaggregat för euroområdets för BNP. Den nya bestämmelsen kan eventuellt göra det möjligt att förbättra offentliggörandet av de slutliga uppgifterna för euroområdet så att dessa kan publiceras senast 100 dagar efter referenskvartalets slut.

text: 2.4. ECB välkomnar överföringen av nya uppgifter om transaktioner med Europeiska unionens institutioner och organ (tabell 2 om huvudaggregat i sektorn offentlig förvaltning och dess delsektorer - på årsbasis) och uppmuntrar kommissionen (Eurostat) att sammanställa räkenskaperna för de EU-institutioner som klassificeras inom den offentliga sektorn, i fullt samarbete mellan förfarandet vid alltför stora underskott och nationalräkenskapsstatistiken. Lanseringen av NextGenerationEU talar också för att EU-institutionernas räkenskaper ska ses över och sammanställas för att säkerställa en sund statistisk och analytisk ram.

text: 2.5. I bilaga 2 till förslaget till förordning införs ett nytt krav på medlemsstaterna att till kommissionen (Eurostat) överlämna finansiella konton efter sektor på årsbasis (tabell 6) och balansräkningar över finansiella tillgångar och skulder på årsbasis (tabell 7) redan fyra månader efter årets utgång. De ovannämnda punkterna, som enligt förslaget till förordning ska rapporteras årligen till kommissionen (Eurostat), ingår också i Europeiska centralbankens riktlinje

text: (ECB/2013/24), enligt vilken centralbankerna i Eurosystemet är skyldiga att rapportera kvartalsvisa finansräkenskaper till ECB. Dessa kvartalsvisa uppgifter överförs varje kvartal från ECB till kommissionen (Eurostat) och är, med några få undantag, förenliga med de årliga uppgifter som krävs enligt förslaget till förordning.

text: 2.6. Varje kvartal sammanställer och offentliggör ECB och kommissionen (Eurostat) tillsammans de integrerade räkenskaperna för euroområdet som omfattar finansiella och icke-finansiella räkenskaper för euroområdets institutionella sektorer. Leveransprogrammet enligt ENS 2010 är en viktig statistisk källa för att utföra denna uppgift. ECB välkomnar därför särskilt att förslaget till förordning bevarar tillgången till icke-finansiella konton efter sektor - på kvartalsbasis (tabell 801) och den offentliga förvaltningens finansiella konton och balansräkningar – på kvartalsbasis (tabell 27) för euroområdets medlemsstater 85 dagar efter referenskvartalets utgång. Tillhandahållandet av dessa aktuella och tillförlitliga kvartalsvisa uppgifter är en viktig fråga för ECB.

text: 2.7. ECB förstår att det är viktigt att anpassa det europeiska nationalräkenskapssystemet till den ekonomiska utvecklingen och nya användarkrav. ECB uppmuntrar därför, för policyanalyser, en mer fullständig och obligatorisk rapportering av statistik avseende investeringar och fasta tillgångar inom informations- och kommunikationsteknik, med en uppdelning efter ekonomisk aktivitet i tillämpliga fall. Detta gäller årsvisa (tabell 1A) och kvartalsvisa (tabell 1Q) huvudaggregat i nationalräkenskaperna, korsklassificering av fasta tillgångar efter ekonomisk verksamhet och tillgång (tabell 20) och korsklassificering av fast bruttoinvestering efter ekonomisk verksamhet och tillgång (tabell 22). Dessutom föreslår ECB att obligatorisk rapportering av delvis varaktiga och icke-varaktiga varor, och tjänster i tabell 1Q, och åtminstone en frivillig rapportering av fastigheter avseende byggnader och anläggningar i balansräkningar över icke-finansiella tillgångar i tabell 26.

text: Utfärdat i Frankfurt am Main den 25 mars 2022.

text: Christine Lagarde

text: ECB:s ordförande


text: Law on public offering of securities (Закон за публичното предлагане на ценни книжа, обн. ДВ, бр. 114 от 30.12.1999 г.).

text: Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions (OJ L 189, 3.7.1998, p. 42).

text: Regulation (EU) 2020/1503

text: of the European Parliament and of the Council of 7 October 2020 on European crowdfunding service providers for business and amending

text: Regulation (EU) 2017/1129

text: and

text: Directive (EU) 2019/1937

text: (OJ L 347, 20.10.2020, p. 1). 4 Law on credit institutions (Закон за кредитните институции, обн. ДВ, бр. 59 от 21.07.2006 г.).

text: Directive

text: of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 on access to the activity of credit institutions and the prudential supervision of credit institutions, amending Directive

text: and repealing Directives

text: and

text: (OJ L 176, 27.6.2013, p. 338). 6 See for example

text: recital 35

text: of

text: Regulation (EU) 2020/1503

text: . 7

text: Article 1(3) of Regulation (EU) 2020/1503

text: . 8

text: Article 12(14) of Regulation (EU) 2020/1503

text: . 9

text: Article 17 of Regulation (EU) 2020/1503

text: . 10 See also

text: recital 9

text: of

text: Regulation (EU) 2020/1503

text: . 11

text: Council Regulation (EU) No 1024/2013 of 15 October 2013

text: conferring specific tasks on the European Central Bank concerning policies relating to the prudential supervision of credit institutions (OJ L 287, 29.10.2013, p. 63). 12 Decision

text: (EU) 2020/1015

text: of the European Central Bank of 24 June 2020 on the establishment of close cooperation between the European Central Bank and Българска народна банка (Bulgarian National Bank) (ECB/2020/30) (OJ L 224I, 13.7.2020, p. 1). 13 See paragraph 3.1 of Opinion

text: and paragraph 3.1 of Opinion

text: . All ECB opinions are published on EUR-Lex. 14 See ECB Guide to assessments of licence applications, January 2019, paragraph 4.3. https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.201901_guide_assessment_credit_inst_licensing_appl. en.pdf

text: Recital 7

text: of

text: Regulation (EU) 2020/1503

text: . 16

text: Recital 30

text: of

text: Regulation (EU) 2020/1503

text: . 17

text: Recital 34

text: of

text: Regulation (EU) 2020/1503

text: . 18 Article 1(2) of the Law on credit institutions. 19

text: Article 2(2)

text: (9) of the Law on credit institutions. 20 See proposed new

text: Article 212

text: a(3) of the Law on public offering of securities, which provides that the FSC must notify BNB of the application of supervisory measures in relation to a credit institution providing crowdfunding services.

text: See paragraph 3.3 of Opinion

text: and paragraph 5.2.1 of Opinion

publisher: Europeiska centralbanken

sprak: en

title: Opinion of the European Central Bank of 28 March 2022 on authorisation of credit institutions to provide crowdfunding services (CON/2022/13)

serie: con

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 28 March 2022 on authorisation of credit institutions to provide crowdfunding services (

text: ) Introduction and legal basis

type: rubrik

text: On 21 February 2022 the European Central Bank (ECB) received a request from the Bulgarian Minister for Finance for an opinion on a draft law amending the law on public offering of securities and other laws (hereinafter the ‘draft law’). The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union and the third indent of

text: Article 2(1) of Council Decision 98/415/EC

text: , as the draft law relates to Българска народна банка (Bulgarian National Bank, BNB) as well as the ECB’s tasks concerning the prudential supervision of credit institutions pursuant to Article 127(6) of the Treaty. In accordance with the first sentence of Article 17.5 of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council has adopted this opinion.

type: stycke

text: 1. Purpose of the draft law

text: The main purpose of the draft law is to introduce into Bulgarian law technical implementing measures necessary in order to comply with

text: Regulation (EU) 2020/1503

text: of the European Parliament and of the Council . In particular, the draft law designates Комисия за финансов надзор (Financial Supervision Commission (FSC)) as the competent authority responsible for authorising an entity as a crowdfunding service provider and confers on the FSC supervisory, investigatory and sanctioning powers in relation to compliance with the requirements of

text: Regulation (EU) 2020/1503

text: and of the draft law. The draft law introduces one exception to this general rule, by conferring on BNB the task to authorise and withdraw the authorisation for credit institutions to perform the activity of crowdfunding service providers. To this end the draft law supplements Articles 2(2) and 103(10) of the Law on credit institutions .

text: 2. Specific observations

text: Regulation (EU) 2020/1503

text: must be interpreted in line with Directive

text: of the European 5 6 Parliament and of the Council , to which it refers . In particular, while

text: Regulation (EU) 2020/1503

text: refers to credit institutions acting as crowdfunding service providers , it does not affect in any way the authorisation requirements under Directive

text: . Whether a credit institution has applied for and has obtained an authorisation to provide crowdfunding services or whether authorisation to provide such services has been withdrawn does not affect the authorisation of such credit institution granted in accordance with Directive

text: . 2.2 Within the Single Supervisory Mechanism

text: Article 4(1)

text: (a) of

text: Council Regulation (EU) No 1024/2013

text: gives the ECB the exclusive task of authorising credit institutions and withdrawing authorisations of credit institutions. Close cooperation between the ECB and BNB started on 1 October 2020 and the Republic of Bulgaria is a participating Member State within the meaning of

text: Regulation (EU) No 1024/2013

text: . 2.3 The draft law’s provisions laying down technical implementing measures for

text: Regulation (EU) 2020/1503

text: regarding the authorisation and the withdrawal of the authorisation for credit institutions to perform the activity of crowdfunding service providers must be interpreted in accordance with Directive

text: and

text: Regulation (EU) No 1024/2013

text: . In accordance with

text: Article 6(4) of Regulation (EU) No 1024/2013

text: , the ECB exercises its responsibility under

text: Article 4(1)

text: (a) of that Regulation in respect of both significant and less significant institutions. This task is exercised for all banking activities listed in Annex I to Directive

text: as well as for any additional activity for which an authorisation is required under national law , insofar as this authorisation requirement underpins a prudential supervisory function under Union law . 2.4 The provision of crowdfunding services is not included in Annex I to Directive

text: , and the authorisation requirement for crowdfunding services does not underpin a prudential supervisory function under Union law.

text: 2.5 The main objective of

text: Regulation (EU) 2020/1503

text: is to foster cross-border crowdfunding services by addressing the existing obstacles to the proper functioning of the internal market in crowdfunding services and ensuring a high level of investor protection . The supervision of the activities under

text: Regulation (EU) 2020/1503

text: is distinct from and without prejudice to the ECB’s prudential supervisory tasks under

text: Regulation (EU) No 1024/2013

text: . Accordingly, the purpose of the authorisation requirement set out in

text: Article 12 of Regulation (EU) 2020/1503

text: is to facilitate cross-border provision of those services, reduce operational risks, and ensure a high degree of transparency and investor protection . In this regard the competent authority assesses the quality of the crowdfunding service provider’s management, internal organisation and procedures established to ensure compliance . The requirements set out in

text: Regulation (EU) 2020/1503

text: including the authorisation and withdrawal of authorisation for credit institutions to provide crowdfunding services, are therefore aimed at protecting investors. Accordingly, those requirements fall under the remit of national competent authorities and not of the ECB. 2.6 Accordingly, the competence conferred on BNB by the draft law to authorise and to withdraw the authorisation for credit institutions to provide crowdfunding services must be without prejudice to the ECB’s competence to issue or withdraw authorisations of credit institutions pursuant to Directive

text: and

text: Regulation (EU) No 1024/2013

text: 3. Tasks of BNB

text: 3.1 The provisions of the draft law relating to the new powers of BNB do not extend the current supervisory mandate of BNB. BNB is responsible for supervising credit institutions and the tasks carried out by BNB in this regard are not limited to prudential supervisory purposes . 3.2 The authorisation and the withdrawal of authorisation for credit institutions to provide crowdfunding services are not intrinsically distinct from the tasks already carried out by BNB with respect to the authorisation of other activities of credit institutions . Moreover, in accordance with the proposed amendments to Articles 14(2) and 103(10) of the Law on credit institutions, BNB will rely on the assessment undertaken by the FSC where it has been called upon to both authorise and to withdraw the authorisation for credit institutions to provide crowdfunding services . BNB’s tasks in relation to such authorisation are therefore rather limited. 3.3 It follows that the draft law does not confer genuinely new tasks on BNB, but rather specifies certain new powers that BNB may exercise when carrying out the same category of tasks already discharged in accordance with the Law on credit institutions. Consequently, it is not necessary to assess whether

text: the conferral of new tasks on a national central bank complies with the prohibition of monetary financing in this case . This opinion will be published on EUR-Lex. Done at Frankfurt am Main, 28 March 2022. [signed]

text: The President of the ECB

text: Christine LAGARDE

type: vagledning

utgivare: ecb


text: COM(2020) 823 final.

text: Finns på rådets webbplats www.consilium.europa.eu.

text: COM(2020) 595 final.

text: Se punkt 1.5 i Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 4 juni 2021 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om digital operativ motståndskraft för finanssektorn (EUT C 343, 26.8.2021, s. 1). Alla ECB:s yttranden publiceras i EUR-Lex. Artiklarna

text: och

text: i Dora; artikel 11 i direktivförslaget.

text: Artikel 2.6 i direktivförslaget.

text: Skäl 13 och artikel 2.6 i direktivförslaget.

text: Skäl 13 i direktivförslaget.

text: Artikel 2.3

text: a, första stycket punkt b i rådets allmänna riktlinjer till direktivförslaget.

text: Artikel 127.2 FEUF

text: , samt artikel 3.1 i ECBS-stadgan.

text: Artikel 22 i ECBS-stadgan.

text: Europeiska centralbankens förordning

text: (EU) nr 795/2014

text: av den 3 juli 2014 om krav på övervakning av systemviktiga betalningssystem (ECB/2014/28) (EUT L 217, 23.7.2014, s. 16).

text: Se Kommittén för betalnings- och avvecklingssystem (PSSC) och Technical Committee of the International Organization of Securities Commissions (IOSCO), Principles for Financial Market Infrastructures, april 2012, finns på webbplatsen för Banken för internationell betalningsutjämning www.bis.org. Enligt ansvar D anges där att alla CPSS- och IOSCO-medlemmar förväntas tillämpa principerna på de relevanta finansmarknadsinfrastrukturerna inom sina jurisdiktioner i största möjliga utsträckning, i den mån detta är tillåtet enligt den rättsliga ramen inom deras jurisdiktion.

text: Artikel 15 i förordning (EU) nr 795/2014

text: Eurosystemets tillsynsram, reviderad version (juli 2016), finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Artikel 2 i direktivförslaget och bilagorna I och II i direktivförslaget.

text: Artikel 3 i direktivförslaget.

text: Artikel 29.4 b i direktivförslaget.

text: Artikel 31 i Dora

text: Se punkt 1.2 i yttrande

text: Artikel 29.10 i rådets allmänna riktlinjer avseende direktivförslaget.

text: Artikel 7.1 i direktivförslaget.

text: Skäl 27 i direktivförslaget.

text: Artikel 14 i direktivförslaget.

text: Se punkt 1.5 i yttrande

text: Artikel 11.5 i rådets allmänna riktlinjer till direktivförslaget.

text: Artikel 23

text: a i rådets allmänna riktlinjer till direktivförslaget.

text: Artikel 13 i rådets riktlinje till direktivförslaget.

text: Artikel 49 i Dora

text: Artiklarna

text: i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiven

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: Artiklarna 2.5 och 11.4 i direktivförslaget.

text: Artikel 5 i direktivförslaget.

text: Skäl 13 i direktivförslaget.

sprak: sv

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 11 april 2022 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen, och om upphävande av direktiv (EU) 2016/1148 (CON/2022/14) 2022/C 233/03

text: Inledning och rättslig grund

text: Den 16 december 2020 antog Europeiska kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen, och om upphävande av

text: direktiv (EU) 2016/1148

text: (nedan kallat direktivförslaget). Den 3 december 2021 enades Europeiska unionens råd om sina allmänna riktlinjer till direktivförslaget. Europeiska centralbankens behörighet att avge ett yttrande grundas på

text: artikel 127.4 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: eftersom direktivförslaget innehåller bestämmelser som berör ECB:s behörighetsområden, särskilt att främja väl fungerande betalningssystem, medverka till de behöriga myndigheternas smidiga genomförande av riktlinjerna för det finansiella systemets stabilitet samt ECB:s uppgifter i fråga om tillsyn över kreditinstitut i enlighet med

text: artikel 127.2

text: fjärde strecksatsen och artikel 127.5 och 127.6 i fördraget. I enlighet med

text: artikel 17.5

text: första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: Allmänna kommentarer

text: ECB är mycket positiv till direktivförslagets mål att öka cyberresiliensen inom alla relevanta sektorer, minska bristen på enhetlighet på den inre marknaden och förbättra den gemensamma situationsmedvetenheten och den kollektiva förmågan att förbereda sig och reagera genom att säkerställa ett effektivt samarbete inom unionen.

text: ECB är medveten om vikten av att upprätthålla starka kopplingar mellan direktivförslaget och finanssektorn, som bör förbli en del av nätverks- och informationssystemens ekosystem för att främja en konsekvent bedömning av risker i samband med informations- och kommunikationsteknik (IKT) i hela unionen och främja ett effektivt sektorsövergripande informationsutbyte och samarbete vid hanteringen av cyberhot. I detta syfte bör det vara möjligt för de behöriga myndigheterna enligt förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om digital operativ motståndskraft för finanssektorn (nedan kallad Dora) att delta i de strategiska policydiskussionerna och det tekniska arbetet i samarbetsgruppen för nät- och informationssäkerhet, samt att utbyta information och samarbeta ytterligare med de gemensamma kontaktpunkterna och de nationella enheter för hantering av it-säkerhetsincidenter som avses i direktivförslaget.

text: 1. Direktivförslagets tillämpningsområde

text: 1.1 ECB förstår att Dora, i förhållande till enheter inom den finansiella sektorn, kommer att betraktas som sektorsspecifik lagstiftning som inför krav på hantering av cybersäkerhetsrisker och incidentrapportering som är minst likvärdiga med dem som fastställs i direktivförslaget. De bestämmelser i direktivförslaget som rör hantering av cybersäkerhetsrisker, rapporteringsskyldigheter, informationsutbyte samt tillsyn och verkställighet kommer därför inte att tillämpas på finansiella enheter som omfattas av Dora. Såsom klargörs i skälen till direktivförslaget bör de bestämmelser i Dora som rör IKT-riskhanteringsåtgärder, hantering av IKT-relaterade incidenter och incidentrapportering, testning av digital operativ motståndskraft, arrangemang för informationsutbyte och IKT-tredjepartsrisk tillämpas i stället för bestämmelserna i direktivförslaget.

text: 1.2 ECB noterar också att rådet i sina allmänna riktlinjer till direktivförslaget inkluderar en ändring för att undanta enheter som bedriver verksamhet inom rättsväsendet, parlamenten eller centralbankerna från tillämpningen av direktivförslaget. Enligt ECB:s tolkning skulle den föreslagna ändringen omfatta Europeiska centralbankssystemets (ECBS) alla grundläggande uppgifter och befogenheter enligt artikel 127.2 i fördraget och

text: artikel 3.1 i stadgan

text: för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan), t.ex. att främja väl fungerande betalningssystem. I detta avseende anses finansmarknadsinfrastrukturer som ägs och drivs av Eurosystemet, såsom TARGET2 och TARGET2-Securities, omfattas av rådets förslag att undanta centralbanker från tillämpningen av direktivförslaget.

text: 2. ECBS och Eurosystemets tillsynsbefogenheter

text: 2.1 Parallellt med ECBS huvudmål att upprätthålla prisstabilitet, och i enlighet med artikel 127.2 i fördraget, är en de grundläggande uppgifterna för ECBS att främja väl fungerande betalningssystem. När denna grundläggande uppgift utförs får ECB och de nationella centralbankerna ställa anordningar till förfogande och ECB får utfärda förordningar för att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem inom unionen och i förbindelser med tredje land. Vid utövandet av sin tillsynsfunktion antog ECB Europeiska centralbankens förordning

text: (EU) nr 795/2014

text: (ECB/2014/28) (nedan kallad SIPS-förordningen), som omvandlar CPSS-IOSCO:s principer för finansmarknadens infrastruktur till direkt tillämplig lagstiftning. I SIPS-förordningen fastställs krav för både omfattar systemviktiga betalningssystem för både större betalningar och massbetalningar, oavsett om de är offentliga eller privata aktörer. Kraven enligt SIPS-förordningen omfattar bl.a. hanteringen av operativa risker och inrättandet av en ram för cyberresiliens.

text: 2.2 Utöver systemviktiga betalningssystem omfattar Eurosystemets tillsyn betalningssystem som inte är systemviktiga, elektroniska betalningsinstrument, -system och -arrangemang samt annan infrastruktur och kritiska tjänsteleverantörer, i enlighet med Eurosystemets tillsynsram. Betalningssystem och andra arrangemang som omfattas av Eurosystemets tillsyn omfattas inte uttryckligen av direktivförslagets tillämpningsområde. Samtidigt, med tanke på att direktivförslaget är ett instrument för minimiharmonisering, kan genomförandelagstiftning som medlemsstaterna antar i framtiden överlappa Eurosystemets tillsynsbefogenheter. För att undvika detta bör ECBS befogenheter enligt fördraget och ECBS-stadgan samt Eurosystemets befogenheter enligt SIPS-förordningen och rent allmänt enligt Eurosystemets tillsynsram uttryckligen erkännas i skälen i direktivförslaget.

text: 3. IKT-riskhantering av tredje parter, hantering av storskaliga incidenter och kriser, informationsutbyte och nationell strategi för cybersäkerhet

text: 3.1 IKT-riskhantering av tredje parter

text: 3.1.1 Direktivförslaget ger behöriga myndigheter befogenhet att, när de kontrollerar väsentliga entiteters efterlevnad, har befogenhet att utfärda bindande instruktioner eller ett föreläggande om att dessa entiteter ska avhjälpa konstaterade brister eller överträdelser av de skyldigheter som fastställs i direktivförslaget. Samtidigt får den ledande tillsynsmyndigheten som utsetts inom ramen för Dora rikta rekommendationer till kritiska tredjepartsleverantörer av IKT-tjänster för att hantera de potentiella systemrisker som kan uppstå till följd av utkontraktering och koncentrationsrisken för IKT-tredjeparter.

text: 3.1.2 Med tanke på att en väsentlig entitet enligt direktivförslaget också kan utses till en kritisk tredjepartsleverantör av IKT-tjänster enligt Dora, upprepar ECB att man bör undvika att utfärda motstridiga rekommendationer och bindande instruktioner. I detta avseende välkomnar ECB rådets allmänna riktlinjer om direktivförslaget. Enligt dessa riktlinjer ska de behöriga myndigheterna informera det tillsynsforum som inrättas enligt Dora när de utövar sina tillsyns- och verkställighetsbefogenheter avseende en väsentlig entitet som har utsetts till en kritisk tredjepartsleverantör av IKT-tjänster enligt Dora.

text: 3.2 Hantering av storskaliga incidenter och kriser

text: 3.2.1 I enlighet med direktivförslaget ska medlemsstaterna utse en eller flera behöriga myndigheter med ansvar för hanteringen av storskaliga incidenter och kriser. Enligt skälen i direktivförslaget bör en storskalig incident anses vara en incident som påverkar två eller flera medlemsstater eller som leder till störningar som är så omfattande att den berörda medlemsstaten inte kan hantera dem på egen hand. Storskaliga incidenter kan förvandlas till fullt utvecklade kriser, som hindrar den inre marknaden från att fungera korrekt.

text: 3.2.2 Även om de behöriga myndigheter som utsetts enligt Dora förblir ansvariga för hanteringen av cybersäkerhetsincidenter som berör finansiella enheter, kommer samarbete med de strukturer och myndigheter som inrättats i enlighet med direktivförslaget att vara avgörande för att säkerställa samordnade insatser i hela unionen. I detta syfte skulle ECB välkomna att behöriga myndigheter som utsetts enligt Dora, däribland ECB, deltar i Europeiska kontaktnätverket för cyberkriser (EU-CyCLONe), när storskaliga cyberincidenter och cyberkriser påverkar finanssektorn.

text: 3.3 Informationsutbyte

text: 3.3.1 Såsom anges ovan stöder ECB samarbetet mellan de behöriga myndigheter som utsetts enligt Dora och de strukturer och myndigheter som inrättas i enlighet med direktivförslaget. I synnerhet kan informationsutbyte mellan myndigheter möjliggöra sektorsövergripande lärande, bidra till förebyggande och effektiv hantering av cyberattacker och främja en konsekvent bedömning av IKT-relaterade risker i hela unionen. ECB betonar dock att informationsutbyte bör äga rum där det finns tydligt fastställda mekanismer för klassificering och informationsutbyte, tillsammans med lämpliga skyddsåtgärder för att säkerställa konfidentialitet. ECB välkomnar rådets allmänna riktlinjer avseende direktivförslaget där man föreslår ett regelbundet utbyte av relevant information mellan myndigheter, inrättande av samarbetsarrangemang som anger en mekanism för informationsutbytet samt automatisk och direkt vidarebefordran av incidentrapporter. I detta avseende bör det säkerställas att information som är konfidentiell i enlighet med bestämmelserna om tystnadsplikt i DORA eller relevant sektorsspecifik lagstiftning endast kan utbytas med de behöriga myndigheter som avses i direktivförslaget om detta utbyte är nödvändigt för att de behöriga myndigheterna ska kunna tillämpa bestämmelserna direktivförslaget.

text: 3.4 Nationell strategi för cybersäkerhet

text: 3.4.1 Enligt direktivförslaget får medlemsstaterna en skyldighet att anta en nationell strategi för cybersäkerhet som anger strategiska mål och relevanta politiska och reglerande åtgärder, i syfte att uppnå och upprätthålla en hög cybersäkerhetsnivå. Enligt skälen i direktivförslaget bör medlemsstaterna fortsätta att inkludera finanssektorn i sina respektive strategier för cybersäkerhet. Medlemsstaterna bör preliminärt, som en del av sina nationella strategier för cybersäkerhet, anta strategier för cybersäkerhet i leveranskedjan för IKT-produkter och IKT-tjänster som används av entiteter för tillhandahållandet av tjänster. När det gäller finanssektorn bör de nationella cybersäkerhetsstrategierna vara förenliga med det regelverk som härrör från Dora. I detta hänseende anser ECB att ytterligare förtydliganden behövs för att säkerställa att nationella strategier för cybersäkerhet är förenliga med sektorsspecifik lagstiftning. I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till direktiv ska ändras anges ett specifikt förslag i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på i EUR-Lex.

text: Utfärdat i Frankfurt am Main den 11 april 2022.

text: Christine Lagarde

text: ECB:s ordförande


title: Opinion of the European Central Bank of 14 April 2022 on the introduction of the euro in the Republic of Croatia (CON/2022/15)

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 14 April 2022 on the introduction of the euro in the Republic of Croatia (

text: ) Introduction and legal basis

text: On 9 March 2022 the European Central Bank (ECB) received a request from the Ministry of Finance of the Republic of Croatia for an opinion on a draft law on the introduction of the euro as the official currency in the Republic of Croatia (hereinafter the ‘draft law’). The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union and on the first, second and third indents of

text: Article 2(1) of Council Decision 98/415/EC

text: , as the draft law relates to currency matters, means of payment and Hrvatska Narodna Banka (HNB). In accordance with the first sentence of Article 17.5 of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council has adopted this opinion.

text: 1. Purpose of the draft law

text: The main objective of the draft law is to facilitate the introduction of the euro in the Republic of Croatia, and to address issues relating to the euro’s introduction to the extent that relevant Union law does not address them and they do not fall within the Union’s exclusive competence in the area of monetary policy. In particular, the draft law lays down rules governing: (1) the basic principles governing the euro changeover; (2) rules on the conversion and rounding of monetary values from kuna to euro; (3) the supply and changeover from kuna cash to euro cash; (4) dual circulation and dual display issues; (5) the application of the principle of the continuity of legal instruments; (6) the conversion of funds and legal instruments, and adjustments of interest rates; (7) informing clients regarding these matters; (8) the conversion of the nominal values of debt securities, share capital, equity securities; (9) the conversion of salaries, pensions, social benefits and other compensation to citizens and households; (10) budgets, financial plans, financial records, financial reports and taxes in the process of the introduction of the euro; (11) supervision over the application of draft law; (12) misdemeanour provisions; and (13) transitional provisions.

text: Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions (OJ L 189, 3.7.1998, p. 42).

text: 2 See, in particular,

text: Council Regulation (EC) No 1103/97 of 17 June 1997

text: on certain provisions relating to the introduction of the euro (OJ L 162, 19.6.1997, p. 1);

text: Council Regulation (EC) No 974/98 of 3 May 1998

text: on the introduction of the euro (OJ L 139, 11.5.1998, p. 1).

text: 2. General observations

text: 2.1 The ECB welcomes the draft law’s objective to facilitate a smooth changeover to the euro in the Republic of Croatia, as well as a timely implementation of the necessary measures in connection therewith. 2.2 The procedure of the changeover applies not only to banknotes and coins but also to (electronic) payment instruments. In this respect, any national legal provisions and/or market practices related to the electronic processing of credit transfers and direct debits will need to comply with the provisions of

text: Regulation (EU) No 260/2012

text: of the European Parliament and of the Council and the Single Euro Payments Area payment schemes governed by it. 2.3 Certain provisions of the draft law reiterate relevant provisions of Union law using the same or slightly different language. The ECB understands that the intention of the Croatian authorities is to facilitate the application in the Republic of Croatia of such relevant provisions of Union law. In principle, however, such reiteration is to be avoided. In this context, the ECB recalls that the reproduction in a national provision of a Union provision that is directly applicable in the legal order of the Member State may create uncertainty both as to the legal nature of the applicable provisions and as to the date of their entry into force. This would not align with the uniform application and interpretation of Union law throughout the Union. Moreover, to the extent that a national provision uses wording different from the relevant Union provision for the introduction of the euro, it potentially creates regulatory content of its own, which would not be in line with the Union’s exclusive competence in matters of monetary policy for the Member States whose currency is the euro. The concept of monetary policy is not limited to its operational implementation, which, under the first indent of Article 127(2) of the Treaty, is one of the basic tasks of the Eurosystem , but also entails a regulatory dimension intended to guarantee the status of the euro as the single currency. In accordance with Article 2(1) of the Treaty, the Union’s exclusive competence in matters of monetary policy precludes Member States from adopting a provision which, in the light of its objective and content, establishes legal rules governing the use of the euro as the single currency, unless Member States are acting on the basis that they have been empowered to do so or for the implementation of Union acts.

text: Regulation (EU) No 260/2012

text: of the European Parliament and of the Council of 14 March 2012 establishing technical and business requirements for credit transfers and direct debits in euro and amending

text: Regulation (EC) No 924/2009

text: (OJ L 94, 30.3.2012, p. 22).

text: 5 Judgment of the Court of Justice of 7 February 1973, Commission v Italy,

text: , EU:C:1973:13, paragraphs 16 and 17; Judgment of the Court of Justice of 10 October 1973, Variola,

text: , EU:C:1973:101, paragraphs 9 to 11; Judgment of the Court of Justice of 2 February 1977,, Amsterdam Bulb,

text: , EU:C:1977:13, paragraphs 5 to 8. See also paragraph 2.1 of Opinion

text: ; paragraph 2.4 of Opinion

text: ; paragraph 2.1 of Opinion

text: ; paragraph 2.2 of Opinion

text: , and paragraph 12 of Opinion

text: . All ECB Opinions are available on EUR-Lex.

text: 8 Judgment of the Court of Justice of 26 January 2021, Hessischer Rundfunk,

text: and

text: , EU:C:2021:63, paragraph 38.

text: 9 Judgment of the Court of Justice of 26 January 2021, Hessischer Rundfunk,

text: and

text: , EU:C:2021:63, paragraphs 52 and 58. 2.4 In this light, the ECB generally invites the Croatian authorities to consider deleting the directly applicable provisions of Union law that have been reiterated in the draft law. It recalls, however, that the incorporation of some elements of directly applicable provisions of Union law into national law is warranted only in exceptional circumstances for the sake of coherence and in order to make them comprehensible to the persons to whom they apply. Such exceptional circumstances do not exist, if the directly applicable provisions of Union law are sufficiently coherent and comprehensive making it unnecessary to repeat or reflect them in national law. If, in contrast, such exceptional circumstances do exist, the reproduction of elements of directly applicable provisions of Union law should be done precisely, either by incorporation or reference, without modifying their wording.

text: 3. Specific observations

text: 3.1 Definition of ‘legal instrument’ 3.1.1 The draft law defines the term ‘legal instrument’ as a legal instrument as regulated by

text: Regulation (EC) No 1103/97

text: . However, in various instances, the draft law also makes reference to the term ‘contract and other legal instruments’. This slightly deviating reproduction of a term used in directly applicable Union law is to be avoided in order to safeguard the uniform application of Union law and to not produce national regulatory content that would encroach on the Union’s exclusive competence in matters of monetary policy by, in this case, risking to create a diverging definition of ‘legal instrument’. In the case of the definition in

text: Regulation (EC) No 1103/97

text: , no exceptional circumstances arise in which its reproduction would be warranted. The provision on the application of the reference to euro in legal instruments and the principle of continuity in that Regulation, in addition to being directly applicable, are clear and sufficiently comprehensive. The same must hold for the definition of ‘legal instrument’ on which this provision builds. Therefore, the ECB recommends replacing terms such as ‘contract and other legal instruments’ by the term ‘legal instrument’ throughout. 3.2 HNB’s role as legal issuer of euro coins 3.2.1 According to Article 128(2) of the Treaty, the right to issue euro coins rests with the Member States. Therefore, it is up to each euro area Member State to specify the legal issuer of euro coins. In most euro area Member States issuance of euro coins is undertaken by the State. In five of those States the national central banks (NCBs) act as agents for their treasuries with regard to minting euro coins and putting them into circulation . In five other Member States of the euro area coin issuance is a competence of the NCB . The ECB understands that HNB is currently the legal issuer of kuna coins and that it is intended that HNB will be the legal issuer of euro coins. In this respect, the draft

text: 10 See paragraph 12 of

text: with reference to Judgment of the Court of Justice of 28 March 1985, Commission v Italian Republic,

text: , EU:C:1985:147. See e contrario also paragraph 2.2 of

text: 11 See paragraph 13 of

text: ; paragraphs 2.2 and 3.2 of

text: 12 See paragraph 2.2 (footnote 6) of Opinion

text: 15 See paragraph 2.3 of Opinion

text: 16 Greece, Finland, Ireland, Luxembourg and Malta; see paragraph 2.1 of Opinion

text: 17 Cyprus, Estonia, Latvia, Lithuania and Slovakia; see paragraph 2.1 of Opinion

text: . law stipulates that HNB shall ensure the supply of euro cash in the territory of the Republic of Croatia by ensuring the production or by procuring the appropriate quantity of euro coins . Moreover, the Law on HNB provides that HNB may issue euro coins subject to approval by the ECB of the volume of the issue . This last phrase partly reproduces Article 128(2) of the Treaty, which is problematic from the point of view of the uniform application of Union law (see above). The ECB understands the need to define who will be the legal issuer of euro coins in the Republic of Croatia. To clearly define HNB’s role without risking to reproduce directly applicable provisions of Union law, the ECB recommends clarifying that HNB shall be the legal issuer of euro coins while making a reference to the limits prescribed in Article 128(2) of the Treaty without altering its wording. 3.3 Status of euro as legal tender in the Republic of Croatia and dual circulation of euro and kuna 3.3.1 The draft law stipulates that the euro will be the official monetary unit and the legal tender in the Republic of Croatia and that the period of dual circulation of the kuna and the euro will last 14 days from the date of the introduction of the euro. First, the ECB observes that, from a technical point of view, the status of legal tender is not to be accorded to the euro or to another currency as such, but rather to forms of money in that currency, i.e. currently to banknotes denominated in euro as per Article 128(1) of the Treaty and to coins denominated in euro by

text: Article 11 of Regulation (EC) No 974/98

text: . To the extent that the draft law reproduces these directly applicable provisions of Union law, the Croatian authorities may wish to consider deleting them. Moreover, the ECB recalls that the concept of legal tender of a means of payment denominated in a currency unit signifies, in its ordinary sense, that that means of payment cannot generally be refused in settlement of a debt denominated in the same currency unit, at its full face value, with the effect of discharging the debt. The ECB notes that the kuna is treated de facto as legal tender during a transitional period of 14 days from the introduction of the euro.

text: Article 15(1) of Regulation (EC) No 974/98

text: states that banknotes and coins denominated in a national currency unit remain legal tender within their territorial limits until six months from the respective cash changeover date at the latest and empowers Member States to shorten this period. Accordingly, the draft law, which is to be understood as referring to kuna banknotes and coins, does not encroach on the exclusive competence of the Union in matters of monetary policy. 3.4 Rounding rules and principle of neutrality 3.4.1 The draft law lays down the rules on the conversion and rounding of prices and other monetary values . The reference to ‘prices and other monetary values’ in the draft law seems to differ from

text: Regulation (EC) No 1103/97

text: , which refers to ‘monetary amounts to be paid or accounted for’. The difference in the wording may create some uncertainty as to the rounding rules’ scope of application. Care should be taken not to interpret the term ‘monetary amounts to be paid or accounted for’ broadly, since it can cover only monetary amounts that give rise to a payment on the consumer’s

text: 19 See Article 33 of the draft law.

text: 20 See Article 101 of the Law on HNB (Official Gazette No. 75/08, 54/13, 47/20).

text: 22 Judgment of the Court of Justice of 26 January 2021, Hessischer Rundfunk,

text: and

text: , EU:C:2021:63, paragraph 46.

text: 23 See Article 14 of the draft law.

text: 24 See

text: Article 5 of Council Regulation (EC) No 1103/97

text: . part, namely all monetary debts, and, on the other hand, amounts entered in accounting documents or statements, whether they are commercial, accounting or financial, where practical reasons not only justify, but also require there to be rounding to the nearest cent . A broader definition or interpretation of the Union law term ‘monetary amounts to be paid or accounted for’ could create uncertainty about the uniform application of Union law. The ECB acknowledges that, exceptionally, there may be a need to reproduce Union law in national law for the sake of coherence and in order to make them comprehensible to the persons to whom they apply. However, the Croatian authorities may wish to consider aligning the wording of the draft law’s conversion and rounding rules with Union law by directly referencing the relevant Union law provisions without altering their wording. 3.4.2 The ECB understands that the Republic of Croatia seeks to reflect the settled case-law of the Court of Justice of the European Union on intermediate values in the draft law by introducing special rounding rules for unit prices of goods and services , as lex specialis to the general rounding rule contained in Article 14 of the draft law. 3.5 Exchange rate list for euro 3.5.1 The draft law provides that as of the euro introduction date (1) HNB shall publish HNB foreign exchange rate rates for the euro against other currencies and (2) the midpoint exchange rates of HNB for the euro against other currencies shall be applied for statistical, accounting and tax purposes and in all legal instruments in which, before the euro introduction date, the midpoint exchange rates of HNB for the kuna were applied in relation to currencies other than the euro, unless otherwise regulated by the relevant regulation . The ECB considers that if at all possible HNB should use an EU regulated benchmark rate for this purpose. Failing that HNB may explore additional alternative solutions, such as, for instance, to publish HNB exchange rates for euro against other currencies, inspired by the ECB’s daily euro foreign exchange reference rates (ECBRR) and by other central banks' foreign exchange rates or market foreign exchange rates (i.e. a blended rate), and to use such HNB exchange rates as a replacement for HNB's midpoint exchange rate. Furthermore, it should be recalled that the ECB currently publishes daily euro foreign ECBRR but these are meant only for public information and the ECB does not advise that these ECBRR should be used for commercial transactions.

text: 4. Consultation of ECB on implementing regulations adopted under draft law

text: 4.1 The draft law envisages the adoption of several implementing regulations , including HNB decisions on (1) euro cash frontloading; (2) the exchange of kuna cash; (3) the exchange of unfit and suspicious kuna cash; (4) the supply of euro cash; (5) the reporting on cash operations data; (6) the conditions for the use of copyright work used on the national design of the euro coins and kuna cash; (7) the

text: 25 Judgment of the Court of Justice of 14 September 2004, Verbraucher-Zentrale Hamburg,

text: , EU:C:2004:524, paragraphs 35 and 36.

text: 26 See also paragraph 22 of the Opinion

text: 27 Judgment of the Court of Justice of 14 September 2004, Verbraucher-Zentrale Hamburg,

text: , EU:C:2004:524.

text: 28 See Article 15 of the draft law. control of the verification of the authenticity and fitness of euro coins and the procedure for testing the operation of the device for euro coins processing; and (8) the content and the structure of the notices on the relevant elements of the conversion. The national authorities should remain mindful of the obligation to consult ECB on draft implementing regulations falling within the ECB’s fields of competence concerning currency matters, means of payment and NCBs. This opinion will be published on EUR-Lex. Done at Frankfurt am Main, 14 April 2022. [signed] The President of the ECB Christine LAGARDE


text: COM(2021) 663 final.

text: COM(2021) 664 final.

text: Vad gäller det allmänna genomförandet av kapitalgolvet se Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 24 mars 2022 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: vad gäller krav avseende kreditrisk, kreditvärdighetsjusteringsrisk, operativ risk, marknadsrisk och kapitalgolv. Alla ECB:s yttranden finns i EUR-Lex.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiven

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: Rådets förordning

text: (EU) nr 1024/2013

text: av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

text: Se särskilt ECB:s bidrag till Europeiska kommissionens riktade samråd om översynen av ramen för krishantering och insättningsgaranti, s. 9, som finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu

text: Se meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén av den 6 juli 2021 - Strategi för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi, COM(2021) 390 final, s. 14.

text: The state of climate and environmental risk management in the banking sector – Report on the supervisory review of banks’ approaches to manage climate and environmental risks, november 2021, tillgänglig på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: T.ex.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 av den 17 april 2019

text: om fastställande av normer för koldioxidutsläpp för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon och om upphävande av förordningarna

text: (EG) nr 443/2009

text: och

text: (EU) nr 510/2011

text: (EUT L 111, 25.4.2019, s. 13). Sådana standarder påverkar kreditinstituten direkt, via deras motparter, på kort, medellång och lång sikt.

text: Se meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén av den 6 juli 2021 - Strategi för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi, COM(2021) 390 final, s. 17.

text: Se även yttrande

text: , som innehåller mer detaljerade kommentarer om genomförandet av det kapitalgolvet, särskilt när det gäller dess tillämpningsnivå och övergångsarrangemang.

text: Deficiencies in management bodies’ steering capabilities are among the key vulnerabilities of credit institutions listed in the ECB’s supervisory priorities for 2022-2024, which will inform the supervisory review and examination process, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu

text: Se punkt 1.12.2 i Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 8 november 2017 om ändringar av unionens ramverk för kapitalkrav avseende kreditinstitut och värdepappersföretag (EUT C 34, 31.1.2018, s. 5).

text: Se punkt 1.15 i yttrande

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 27 april 2022 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2013/36/EU vad gäller tillsynsbefogenheter, sanktioner, filialer från tredjeland och risker avseende miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning. (CON/2022/16) 2022/C 248/03

text: Inledning och rättslig grund

text: Den 17 och den 21 januari 2022 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europaparlamentet och Europeiska unionens råd om ett yttrande om ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv

text: vad gäller tillsynsbefogenheter, sanktioner, filialer från tredjeland och risker avseende miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (nedan kallat förslaget om ändringar av kapitalkravsdirektivet).

text: Förslaget om ändringar av kapitaltäckningsdirektivet är nära kopplat till ett annat förslag avseende vilket ECB erhållit en begäran om ett yttrande, nämligen förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: vad gäller krav avseende kreditrisk, kreditvärdighetsjusteringsrisk, operativ risk, marknadsrisk och kapitalgolv (tillsammans med förslaget om ändringar av kapitalkravsdirektivet nedan kallat kommissionens reformpaket för banksektorn).

text: ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom förslaget ändring av CRD innehåller bestämmelser som har betydelse för ECB:s uppgifter i samband med tillsynen över kreditinstitut i enlighet med artikel 127.6 i fördraget samt Europeiska centralbankssystemets medverkan till ett smidigt genomförande av politiken för det finansiella systemets stabilitet i enlighet med artikel 127.5 i fördraget. I enlighet med

text: artikel 17.5

text: första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: Allmänna kommentarer

text: ECB är mycket positiv till kommissionens reformpaket för banksektorn som kommer att genomföra viktiga aspekter av den globala reformagendan i unionslagstiftningen. Detta kommer att stärka EU:s enhetliga regelverk och avsevärt stärka reglerna på områden där tillsynsmyndigheterna har identifierat luckor som potentiellt skulle kunna leda till att vissa risker inte uppfattas eller övervakas i otillräcklig omfattning.

text: Genom att förbättra det sätt på vilket miljö-, samhällsansvars- eller bolagsstyrningsrisker (ESG-risker) hanteras med hjälp av strängare krav och genom att utvidga tillsynsmyndigheternas verktygslåda på detta område bidrar man till att säkerställa att instituten proaktivt utvecklar förbättrar sin riskhantering, vilket minskar sannolikheten för att enskilda institut och det finansiella systemet som helhet ackumulerar alltför stora risker.

text: Ett korrekt genomförande av kapitalgolvet kommer också att minska omotiverade riskviktsvariationer och det är bra att risker inte räknas dubbelt i förhållande till andra krav, samtidigt som operativa svårigheter bör undvikas.

text: Harmoniserade bestämmelser för bedömningen av bankers direktörer och nyckelpersonal (lämplighetsbedömningar) kommer också att förbättra tillsynens effekt och främja en sund styrning.

text: En gemensam uppsättning regler för filialer till bankkoncerner från tredjeländer som är verksamma i medlemsstaterna kommer också att ersätta olikartade nationella strategier och stärka den inre marknaden.

text: En ytterligare harmonisering av nationella befogenheter i samband med förvärv av kvalificerade innehav, överföring av tillgångar eller skulder, fusioner eller uppdelningar, samt även sanktionssystemet, kommer att säkerställa konsekvens och stabilitet i regelverket.

text: ECB efterlyser samstämmighet mellan

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) nr 2013/36

text: (nedan kallat kapitalkravsdirektivet) och

text: rådets förordning (EU) nr 1024/2013

text: , särskilt i frågor som rör tillsynens oberoende i allmänhet och intressekonflikter. För att begränsa eventuella intressekonflikter är det viktigt med en strikt men proportionell och flexibel strategi som gör det möjligt att ta vederbörlig hänsyn till varje enskild situation.

text: Slutligen kommer möjligheten för tillsynsmyndigheterna att återkalla en auktorisation för kreditinstitut som fallerar eller sannolikt kommer att fallera, men som inte uppfyller kraven för resolution på grund av att kriteriet om allmänintresse inte är uppfyllt, att underlätta för dessa banker att lämna marknaden under ordnade former.

text: I detta yttrande behandlas frågor av särskild betydelse för ECB, som har delats upp i de avsnitt som anges nedan.

text: 1. Risker avseende miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (ESG-risker))

text: 1.1 Stöd för de föreslagna ändringarna

text: ECB är mycket positiv till kommissionens förslag om att skärpa kraven på ESG-risker för kreditinstitut och respektive mandat för behöriga myndigheter. ECB delar uppfattningen att ESG-risker kan få långtgående konsekvenser för stabiliteten för både enskilda institut och det finansiella systemet som helhet. Kommissionen har med rätta satt upp ambitiösa mål för EU:s anpassning till konsekvenserna av ESG-risker och dess övergång till en hållbar ekonomi, med specifika förändringar av dess produktionssystem under en begränsad tidsperiod. Strategin understryker att den europeiska gröna givens framgång beror på alla ekonomiska berörda aktörers bidrag och deras incitament för att uppnå våra mål. Finansinstituten måste därför införliva EU:s hållbarhetsmål i sina långsiktiga finansieringsstrategier och beslutsprocesser. Omställningen och de därmed förknippade riskerna påverkar nästan alla sektorer av ekonomin och har omfattande konsekvenser i alla regioner, och är dessutom beroende av strategier för minskade koldioxidutsläpp, förändringar i konsumenternas och investerarnas preferenser samt tekniska förändringar. Dessa omfattande konsekvenser kräver skräddarsydda strategier och förbättrad riskhanteringsförmåga för att säkerställa motståndskraften hos kreditinstitutens affärsmodeller på kort, medellång och lång sikt och för att undvika att alltför stora omställningsrisker byggs upp i deras portföljer. Det är därför av avgörande betydelse att kreditinstituten bevakar den risk som uppstår till följd av att deras portföljer inte stämmer överens med EU:s övergångsmål och istället sätter upp ambitiösa och konkreta tidsfrister, inbegripet mellanliggande milstolpar, för sin strategiska planering.

text: ECB stöder förslaget om att mer uttryckligen täcka ESG-risker i tillsynskraven, vilket kommer att bidra till att minimera de hot som dessa risker utgör för enskilda institut och den finansiella stabiliteten. Behovet av en förbättrad bankintern riskhantering och mer tillsyn över dessa risker har framhållits i ECB:s nyligen genomförda tillsynsbedömning. Den omfattande granskningen visade att inget institut är nära att fullt ut anpassa sin verksamhet till tillsynsförväntningarna avseende klimatrelaterade och miljömässiga risker och att instituten själva anser att 90 procent av deras rapporterade praxis endast delvis eller inte alls överensstämmer med ECB:s förväntningar på tillsynsområdet.

text: ECB uppmärksammar att klimatrelaterade och miljömässiga risker prioriteras framför faktorer som berör samhällsansvar och bolagsstyrning, även mot bakgrund av skillnaderna i metod. Klimatrelaterade och miljömässiga risker omfattar framför allt hot som härrör från den nödvändiga övergången till en mer hållbar ekonomi och anpassningen till ökande fysiska hot. Omställningsrisker och fysiska risker är speciella jämfört med andra tillsynsrisker och eftersom de byggs upp över tid krävs noggrann planering och tydliga begränsningsstrategier, samtidigt som det kan krävas beslutsamma och omedelbara kortsiktiga åtgärder för att mildra de långsiktiga effekterna.

text: ECB stöder det föreslagna kravet på kreditinstitut att utarbeta särskilda planer för att övervaka och hantera ESG-risker som uppstår på kort, medellång och lång sikt. Detta kommer att säkerställa att kreditinstitut mäter ESG-risker över längre tidsperioder och gör en noggrann bedömning av de strukturella förändringar som sannolikt kommer att ske inom de branscher som de är exponerade mot, i enlighet med de omställningsbanor som fastställs i EU:s rättsliga ram. Kravet på att utarbeta sådana planer kommer att öka förståelsen för de risker som det finansiella systemet är utsatt för. Dessutom kommer den att säkerställa att kreditinstitut proaktivt, även i förhållande till EU:s omställningsmål, ser över huruvida deras strategier i tillräcklig utsträckning tar hänsyn till ESG-relaterade aspekter och därigenom minskar anseenderisker eller risker som uppstår till följd av snabbt föränderliga stämningar på marknaden.

text: ECB är redo att samarbeta med EU-organ för att övervaka kreditinstitutens framsteg med att utveckla sina specifika planer (ny

text: artikel 76.2

text: ) och betonar behovet av snabba åtgärder på detta område. ECB ser ett behov av att prioritera institutens motståndskraft och anpassning till de långsiktiga negativa effekterna som utgår från ESG-risker. Europeiska bankmyndighetens (EBA) föreslagna riktlinjer för innehållet i institutens planer (ny

text: artikel 87

text: a.5 b) kommer att vara särskilt viktiga i detta avseende, och ECB anser därför att dessa riktlinjer bör offentliggöras inom 12 månader. Omvänt förefaller en tidsfrist på 24 månader mer lämplig för de föreslagna riktlinjerna om minimistandarder och referensmetoder (ny

text: artikel 87

text: a.5 a).

text: En god intern riskhantering, inbegripet specifik planering, kommer också att underlätta behöriga myndigheters och makrotillsynsmyndigheters bedömning av ESG-risker. I samband med den ytterligare utformningen av kravet på att kreditinstituten ska hantera alla väsentliga risker genom att testa sin motståndskraft mot de långsiktiga negativa effekterna av klimatrelaterade och miljömässiga risker välkomnar ECB förstärkningen av de relaterade tillsynsbefogenheterna på ett sätt som är förenligt med det tidsperspektiv under vilket ESG-risker kan uppstå. Detta kommer att göra det möjligt för ECB att mer effektivt hantera ESG-risker, till att börja med klimatrelaterade och miljömässiga risker, som påverkar kreditinstitutets tillsynssituation (t.ex. kapital och likviditet) även på medellång till lång sikt (dvs. 5–10 år). Sådana krav kommer också att hjälpa makrotillsynsmyndigheterna att mildra de systemomfattande konsekvenserna av ESG-risker, särskilt genom att analysera deras systemaspekter, t.ex. genom klimatstresstester i hela ekonomin. Allt detta bör ge ECB bättre verktyg för att tillsammans med andra berörda myndigheter bidra till att förhindra att strandade tillgångar byggs upp i kreditinstitutens balansräkningar och säkerställa att mikrotillsynen och makrotillsynen kompletterar varandra.

text: När det gäller makrotillsynens verktygslåda välkomnar ECB också förtydligandet i ett skäl i förslaget om ändringar av kapitalkravsdirektivet att ramen för systemriskbufferten (SyRB) redan kan användas för att hantera olika typer av systemrisker, inbegripet risker i samband med klimatförändringar. I den mån risker i samband med klimatförändringar kan få allvarliga negativa konsekvenser för det finansiella systemet och den reala ekonomin i medlemsstaterna, kan en SyRB-värde införas för att minska dessa risker.

text: 1.2 Motståndskraft mot långsiktiga negativa effekter som utgår från ESG-risker

text: När det gäller scenarier och metoder för att bedöma motståndskraften mot långsiktiga negativa konsekvenser av ESG-risker, särskilt klimatförändringar och miljöförstöring, vill ECB framhålla att de utmaningar som dessa innebär för finanssektorn endast kan bedömas och hanteras genom att integrera vetenskapliga analyser i det politiska beslutsfattandet. Bidrag från vetenskaplig forskning, enheter i den finansiella sektorn och miljöorgan kommer att spela en avgörande roll i detta avseende. ECB välkomnar kommissionens åtagande att stärka samarbetet mellan alla relevanta offentliga myndigheter, inklusive tillsynsmyndigheter, och att ett sådant samarbete syftar till att hjälpa till att fastställa mellanliggande mål för den finansiella sektorn. Det skulle dock vara lämpligt att i skälen till förslaget om ändringar av kapitalkravsdirektivet påminna om åtagandet i punkt 5 c i Strategi för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi, (COM (2021) 390 final). Det är särskilt viktigt att betona att kommissionen har åtagit sig att stärka samarbetet med ECB, Europeiska systemrisknämnden, de europeiska tillsynsmyndigheterna och Europeiska miljöbyrån och att ett sådant samarbete är avsett att bidra till att fastställa delmål för finanssektorn, bättre förstå huruvida aktuella och framtida framsteg är tillräckliga och därmed underlätta för alla berörda offentliga myndigheter att vid behov samarbeta bättre kring gemensamma åtgärder. ECB skulle välkomna en hänvisning till ett sådant åtagande även inom ramen för det mandat som inrättas i den nya

text: artikel 87

text: a.5 c i kapitalkravsdirektivet.

text: 2. Kapitalgolv

text: ECB välkomnar att man inför ett kapitalgolv, som är en viktigt aspekt av Basel III-reformerna. ECB noterar att förslaget om ändringar av kapitalkravsdirektivet innehåller vissa mekanismer som styr samspelet mellan kapitalgolvet och fastställandet av i) tillsynskrav inom andra pelaren och ii) buffertar ur makrotillsynsperspektiv.

text: ECB instämmer i det övergripande målet att undvika dubbelräkning av risker inom ramen för mikrotillsyn och makrotillsyn och i syfte att säkerställa att respektive krav förblir lämpliga. När det gäller kraven i pelare 2 vill ECB understryka att det redan finns ett allmänt krav på att undvika dubbelräkning av risker och är redo att se till att ingen sådan dubbelräkning av risker sker inom dess ansvarsområde. När det gäller makrotillsynsbuffertar, som för närvarande används, tar dessa upp makrotillsynsrisker som skiljer sig från kapitalgolvets mål att minska risken för alltför stora variationer eller bristande jämförbarhet mellan riskvikter pga. att ett institut använder av interna modeller.

text: Dessutom kräver förslaget att det nominella beloppet för kraven i andra pelaren inte omedelbart ökar till följd av att ett institut blir bundet av kapitalgolvet. ECB instämmer i det underliggande målet och andemeningen i dessa bestämmelser om att neutralisera omotiverade aritmetiska effekter på kraven i andra pelaren till följd av införandet av kapitalgolvet och är redo att vidta de åtgärder som krävs för att neutralisera denna effekt.

text: Det är viktigt att de föreslagna mekanismerna respekterar befintlig tillsyns- och makrotillsynspraxis och undviker operativa svårigheter och administrativa bördor för behöriga myndigheter och makrotillsynsmyndigheter. Särskilt när det gäller kraven i andra pelaren anser ECB, som nämnts ovan, att behöriga myndigheter redan i det nuvarande regelverket fått i uppdrag att undvika dubbelräkning av risker och omotiverade ändringar av tillsynskraven, och att de riktlinjer som EBA utfärdat enligt artikel 107.3 i kapitalkravsdirektivet utgör en stabil rättslig grund för att inrätta en gemensam metod för att uppnå detta. Även om ECB därför inte ser behovet av att i lagstiftningen på nivå 1 permanent förankra hur kapitalgolvet bör beaktas när man fastställer kraven i andra pelaren, noterar ECB det specifika lagstiftningsförslaget i denna fråga och betonar behovet av att säkerställa att den föreslagna bestämmelsen – inbegripet den tillfälliga frysningen – inte permanent inkräktar på både den nuvarande strategin för andra pelaren och dess frekvens. ECB anser att den omedelbara neutraliseringen bör ske vid den tidpunkt då banken blir bunden av golvet. Under de påföljande åren kan eventuella nödvändiga justeringar göras inom ramen för den regelbundna tillsyns- och utvärderingsprocessen.

text: EU:s lagstiftare kan vilja ge EBA ett särskilt mandat att utarbeta riktlinjer för hur behöriga myndigheter bör hantera effekterna av kapitalgolvet när de fastställer kraven i andra pelaren, i enlighet med kommissionens förslag till förordning om ändring av förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: artikel 465.1

text: ). Om EU:s lagstiftare vill införa en rättslig hänvisning till denna fråga har ECB också lagt fram förslag i det tekniska arbetsdokumentet om hur utkastet till förslag skulle kunna ändras för att respektera både den nuvarande strategin för andra pelaren och dess frekvens, samtidigt som den också uttryckligen reglerar samspelet mellan kapitalgolvet och kraven enligt andra pelaren i nivå 1-texten.

text: När det gäller SyRB hyser ECB stor oro när det gäller det föreslagna kravet på en obligatorisk översyn av kalibreringen, som inbegriper ett dynamiskt tak på bufferten som fryser denna till nivån som gällde före kapitalgolvets införande fram till dess att en översyn har slutförts och resultatet offentliggjorts.

text: Det finns tre skäl till denna oro.

text: För det första ökar den föreslagna obligatoriska översynen ramverkets komplexitet och den administrativa bördan, eftersom den innebär att myndigheterna skulle behöva se över kalibreringen av SyRB för varje individuellt kreditinstitut som blir bundet av kapitalgolvet. För det andra strider ett tillfälligt tak och en institutspecifik översyn av SyRB mot buffertens makrotillsynskaraktär och dess tillämpning på (del-) sektorer. Detta skulle leda till en omotiverad individuell behandling av ett enskilt kreditinstitut som påverkas av SyRB och blir bundet av kapitalgolvet. För det tredje innehåller kapitalkravsdirektivet redan tillräckliga bestämmelser för regelbunden översyn av kapitalbuffertar, vilket är tillräckligt för att säkerställa eventuella nödvändiga ändringar av de tillämpade räntesatserna.

text: ECB hyser liknande farhågor när det gäller det föreslagna kravet att se över kalibreringen av bufferten för andra systemviktiga institut (O-SII) när kapitalgolvet blir bindande. I likhet med översynen av SyRB ökar denna skyldighet att se över bufferten för andra systemviktiga institut regelverkets komplexitet och den administrativa bördan. Dessutom föreskriver kapitalkravsdirektivet redan en regelbunden översyn av bufferten för andra systemviktiga institut.

text: I stället för den föreslagna mekanismen för att se över SyRB när kapitalgolvet blir bindande för ett kreditinstitut, föreslår ECB att det införs ett uttryckligt förtydligande som anger att SyRB inte får användas för att hantera den risk som fångas upp av kapitalgolvet, oavsett om kapitalgolvet blir bindande för ett visst institut eller inte. Detta förtydligande bör helst införas som ett skäl, men skulle också kunna införas i en artikel i kapitalkravsdirektivet. Den bör ta itu med alla eventuella farhågor om att risker skulle kunna dubbelräknas enligt kapitalgolvet och SyRB. Samma resonemang och förtydligande skulle också kunna tillämpas när det gäller bufferten för andra systemviktiga institut.

text: 3. Lämplighet

text: 3.1 Stöd för de föreslagna ändringarna

text: ECB välkomnar kommissionens förslag om att se över ramverket för lämplighetsbedömningar. Granskningen av lämpligheten hos ledamöter i kreditinstitutens styrelser är ett viktigt tillsynsverktyg som är nödvändigt för att förbättra styrningen av kreditinstituten. God styrning i kreditinstitut ökar deras motståndskraft mot en ogynnsam marknadsutveckling och är en viktig förutsättning för finansiell stabilitet. Inom ramen för sin tillsynsverksamhet ser ECB fortfarande ett stort behov av att täppa till luckor och höja ribban i fråga om kvaliteten på regelverket för styrning, och välkomnar därför den förstärkning av tillsynsmyndigheternas verktygslåda som kommissionen föreslår. Den aktuella ramverket för lämplighetsbedömningar är ett av de minst harmoniserade områdena inom tillsynslagstiftningen på grund av skillnaderna mellan den nationella lagstiftning som genomför kapitalkravsdirektivet. Dessa skillnader minskar effektiviteten i ECB:s lämplighetsbedömningar och har förhindrat att samma villkor gäller inom hela EU. Kommissionens förslag utgör ett stort steg framåt, eftersom de skulle säkerställa en mer konsekvent, effektiv och ändamålsenlig tillsyn av styrelseledamöter och ledande befattningshavare, med fokus på de viktigare tillsynsfrågorna. Detta gäller särskilt frågor som i) fastställande av tydliga tidsfrister och förfaranden för alla medlemsstater, ii) behovet av nya omständigheter för att bedöma förnyelsen av mandattiden, iii) obligatoriska förhandsbedömningar för de mest betydelsefulla instituten, iv) bedömning av ledande befattningshavare, v) strykning av undantag avseende entlediganden av VD/ordföranden från artikel 88 i kapitalkravsdirektivet och vi) kreditinstitutets ansvar för att se till att deras styrelseledamöter är lämpliga.

text: ECB anser att en lämplig nivå av proportionalitet bör ingå i det nya regelverket, vilket också skulle gynnas av en ännu mer proportionerlig strategi för lämplighetsbedömningar av de behöriga myndigheterna. Även om den föreslagna ramen i allmänhet redan har en väl avvägd strategi för lämplighetsbedömningar (bl.a. genom att begränsa förhandsbedömningar till stora institut) är ECB öppen för att ytterligare undersöka och diskutera olika sätt att säkerställa en lämplig nivå av proportionalitet i det nya regelverket. I synnerhet bidrar proportionalitet till att de behöriga myndigheterna kan inrikta sina resurser på de viktigaste bedömningarna.

text: Slutligen noterar ECB att de lämplighetsbedömningar i förväg som framgår av förslaget om ändringar av kapitalkravsdirektivet inte påverkar vissa organs lagstadgade rätt att utse företrädare till styrelser i enheter som står under tillsyn enligt nationell lagstiftning.

text: Trots det övergripande starka stödet för de föreslagna ändringarna lämnar ECB, både nedan och i det tekniska arbetsdokumentet, ett antal kommentarer om specifika aspekter.

text: 3.2 Förtydligande av att den föreslagna förhandsbedömningen av lämpligheten endast är av processuell karaktär: Skäl 38 i förslaget om ändringar av kapitalkravsdirektivet

text: I skäl 38 betonas vikten av en lämplighetsbedömning av medlemmar i ledningsorganen för stora institut innan dessa medlemmar tillträder sin tjänst. Även om ECB starkt stöder den planerade proportionella förhandsbedömningen, skulle man kunna ytterligare förtydliga att de föreslagna bestämmelserna om förhandsbedömningen av lämpligheten främst är förfarandemässiga och inte påverkar vissa organs eller rättsliga enheters nationella lagstadgade rättigheter att utse företrädare till styrelser i enheter som står under tillsyn enligt nationell lagstiftning. ECB föreslår därför att det införs ett ytterligare förtydligande av skäl 38, som syftar till att försäkra medlemsstaterna om att eventuella lagstadgade rättigheter som grundar sig på tillämplig nationell lagstiftning inte ska påverkas av förslaget om ändringar av kapitalkravsdirektivet. Det bör dock finnas lämpliga skyddsmekanismer för att säkerställa dessa företrädares lämplighet, såsom en effektiv övervakning av ledningsorganets lämplighet som helhet (kollektiv lämplighet) samt uppföljningsåtgärder för att hantera potentiella intressekonflikter och frågor som rör tidsåtgång och erfarenhet.

text: 3.3 Införande av en tidsfrist på 2 dagar för mottagningsbevis - de nya artiklarna91b.3 och 91d.3 i kapitalkravsdirektivet

text: Den föreslagna tidsfristen på endast 2 dagar för mottagningsbevis skulle i praktiken vara mycket svår att uppfylla för alla berörda behöriga myndigheter på grund av det mycket stora antalet ansökningar om lämplighetsbedömningar som inkommer och den omfattande dokumentation som måste kontrolleras. I de många fall där ansökan gäller flera personer som utnämts kan det hända att tillsynsmyndigheterna inte kan tillämpa denna tidsfrist. På det hela taget kan denna bestämmelse äventyra den fastställda tidsfristen för lämplighetsbedömningar.

text: ECB föreslår därför att tidsfristen på 2 dagar stryks.

text: 3.4 Mandat att utveckla tekniska genomförandestandarder för standardformulär, mallar och förfaranden för tillhandahållande av information: de nya

text: artiklarna 91

text: b.10 och 91d.8 i kapitalkravsdirektivet

text: Det är Europeiska centralbankens ansvar att säkerställa att den gemensamma tillsynsmekanismen fungerar på ett effektivt och enhetligt sätt. I detta avseende har framsteg gjorts inom den gemensamma tillsynsmekanismen när det gäller konsekvent användning av formulär och it-lösningar för att behandla ansökningar om lämplighetsbedömningar. ECB understryker därför att de tekniska genomförandestandarderna bör vara förenliga med denna harmonisering och eventuellt skulle kunna fungera som hävstång för den infrastruktur som redan har utvecklats.

text: Mot bakgrund av ovanstående föreslår ECB att det i de relevanta bestämmelserna eller skälen införs en hänvisning som uppmuntrar EBA att bygga vidare på bästa befintliga praxis och verktyg när man utvecklar tekniska genomförandestandarder.

text: 3.5 Förfarandemässiga konsekvenser om enheter som står under tillsyn inte fullgör skyldigheter och tidsfrister: de nya

text: artiklarna 91

text: b.7 och 91d.8 i kapitalkravsdirektivet

text: Tillsynsmyndigheternas befogenheter i de fall där enheter inte svarar på en begäran om ytterligare information inom den angivna tidsfristen omfattar inte de behöriga myndigheternas befogenhet att förklara att en ansökan är ofullständig och därför kräva att en ny ansökan lämnas in. ECB föreslår därför att det införs en ytterligare rättslig grund som gör det möjligt för de behöriga myndigheterna att fatta beslut om att en ansökan är ofullständig, vilket innebär att den måste lämnas in på nytt. Detta skulle säkerställa att det finns en konsekvens om tidsfristerna för tillhandahållande av ytterligare dokumentation eller information överskrids, utan att det påverkar enhetens möjlighet att lämna in en ny ansökan och därigenom inleda ett nytt förfarande.

text: Mot bakgrund av ovanstående föreslår ECB att en sådan ytterligare förfarandemässig konsekvens läggs till i de nya

text: artiklarna 91

text: b.4 och 91d.4 i kapitalkravsdirektivet.

text: 3.6 Möjlighet att förlänga bedömningsperioden när information begärs från andra parter

text: De nya

text: artiklarna 91

text: b.4 och 91d.4 i kapitalkravsdirektivet gör det möjligt att förlänga bedömningsperioden om de behöriga myndigheterna begär ytterligare dokumentation eller information från enheter, men inte om dokumentation eller information begärs av andra parter, t.ex. rättsliga myndigheter och/eller andra tillsynsmyndigheter. Det senare är en mycket vanlig företeelse som ofta tar längre tid.

text: ECB föreslår därför att dessa bestämmelser ändras så att de även omfattar situationer där dokumentation eller information krävs från andra enheter/myndigheter.

text: 3.7 Möjlighet för enheter att utföra den (interna) lämplighetsbedömningen av styrelsemedlemmar efter deras tillträde – ny

text: artikel 91

text: a.2 i kapitalkravsdirektivet

text: En ny

text: artikel 91

text: a.2 andra stycket i kapitalkravsdirektivet gör det möjligt att i brådskande fall utse ledamöter i ledningsorganet utan någon typ av lämplighetsbedömning. ECB är oroad över att denna möjlighet kan leda till att olämpliga kandidater utses, även på grund av den tvetydighet som ligger till grund för tolkningen av begreppen absolut nödvändigt och omedelbart som används i detta sammanhang.

text: ECB föreslår därför att enheter bör åläggas att utföra en lämplighetsbedömning innan ledamöterna i ledningsorganet tillträder sin post även i de mest exceptionella fallen. I ett sådant scenario kan det dock vara motiverat med en mindre omfattande bedömning, på villkor som specificeras i riktlinjer som utarbetas av EBA. Dessa riktlinjer skulle också ge vägledning i fall som kan betraktas som brådskande, dvs. när det är absolut nödvändigt att omedelbart ersätta styrelseledamöter.

text: 4. Krav avseende filialer från tredjeland

text: Harmoniseringen av regelverket avseende filialer från tredjeland är viktig för att skapa en heltäckande bild av den verksamhet som bedrivs av grupper från tredjeländer i EU, anpassa praxis inom EU och säkerställa lika villkor för grupper från tredjeländer i EU och europeiska kreditinstitut genom att undvika möjligheter till regelarbitrage, samtidigt som man inte hindrar grupper från tredjeländer från tillträde till EU:s finansmarknad genom att etablera filialer. ECB anser att det är viktigt att förse de relevanta behöriga myndigheterna med effektiva tillsynsverktyg. Harmoniseringen av regelverket avseende filialer från tredjeland är också ett tillfälle att anpassa EU:s krav till jämförbara standarder i andra större jurisdiktioner och upprätthålla den inre marknadens globala öppenhet.

text: Mot denna bakgrund välkomnar ECB de harmoniserade minimistandarderna för auktorisation och återkallande av tillstånd för filialer, samt för intern styrning och riskkontroller samt de ökade harmoniserade rapporteringskraven. ECB välkomnar också de behöriga myndigheternas befogenhet att kräva att filialer från tredjeland etablerar ett dotterbolag om dessa är systemviktiga, som inte bör initieras automatisktutan snarare av en tillsynsmekanism med öppet resultat när vissa tröskelvärden uppnås. Dessutom kommer det nya regelverket att möjliggöra en omfattande tillsyn genom ökat samarbete mellan tillsynsmyndigheter, till exempel genom att inkludera filialer från tredjeland i klass 1 i tillsynskollegierna. I detta avseende uppskattar ECB också kommissionens ansträngningar för att säkerställa att tillsynsmyndigheterna för andra enheter inom en grupp (dvs. dotterbolag) på lämpligt sätt involveras i de beslut som påverkar verksamhetsstrukturen för grupper från tredjeland i EU.

text: Därutöver stöder ECB förtydligandet att filialer från tredjeland endast får bedriva den verksamhet för vilken de har auktoriserats och endast inom territoriet för den medlemsstat som har beviljat denna auktorisation, och att det uttryckligen är förbjudet att bedriva sådan verksamhet över gränserna inom unionens territorium.

text: Utöver sitt starka stöd för förslaget föreslår ECB ändringar på följande områden.

text: För att säkerställa att den faktiska storleken på en filials verksamhet fångas upp och på så sätt undvika att grupper från tredjeländer använder särskilda bokföringsmetoder för att hålla sig under tröskelvärdena, är det viktigt att inte bara de tillgångar som bokförs i filialen beaktas, utan även de tillgångar som härrör från filialen men som bokförs på distans till en annan plats, i den mån detta anses genomförbart enligt den nya lagstiftningen. Trots att förslaget om ändringar av kapitalkravsdirektivet innehåller ett mandat för EBA att utveckla tekniska tillsynsstandarder för bokföringsarrangemang, anser ECB att det skulle vara mer effektivt att i själva kapitalkravsdirektivet inkludera ett direkt förtydligande av hur en filials tillgångar ska beräknas i syfte att bedöma tröskelvärden (t.ex. för klassificeringen av filialerna som klass 1 och för bedömningen av systemviktigheten).

text: Därutöver föreslår ECB att den aggregerade information om tillgångar och skulder som innehas eller bokförs av dotterföretag och filialer från tredjeland i unionen, som filialerna från tredjeland är skyldiga att rapportera till sin behöriga myndighet, också bör göras tillgänglig för de behöriga myndigheter som ansvarar för tillsynen av dotterföretagen till den gruppen från tredjeland. Detta förslag kommer att möjliggöra en omfattande översikt och analys av vilken närvaro grupper från tredjeländer har i Europa. I detta syfte föreslår ECB också att tillämpningsområdet för detta rapporteringskrav avseende tjänster som tillhandahålls av huvudföretaget utökas så att det även omfattar direkta gränsöverskridande investeringstjänster som grupper från tredjeländer tillhandahåller och sådana investeringstjänster som tillhandahålls av gruppen från tredjeland pga. kundinitierade kontakter.

text: 5. Direkt tillhandahållande av banktjänster i EU av företag i tredje land

text: 5.1 Krav att etablera en filial för tillhandahållande av banktjänster av företag i tredjeland: ny

text: artikel 21

text: c i kapitalkravsdirektivet

text: ECB välkomnar förtydligandet i den nya artikeln 21c i kapitalkravsdirektivet att företag från tredje land, för att kunna tillhandahålla banktjänster inom unionen, antingen måste etablera en filial eller grunda ett dotterbolag unionens territorium, för att undvika oreglerad och okontrollerad verksamhet som skapar risker för den finansiella stabiliteten inom EU.

text: ECB anser dock att tillämpningsområdet för de grundläggande banktjänsterna som ingår i den nya artikeln 21c i kapitalkravsdirektivet är oklart. ECB uppmanar därför unionens lagstiftande organ att förtydliga ordalydelsen i den nya artikeln 21c i kapitalkravsdirektivet och särskilt att tillhandahålla en tydlig förteckning över grundläggande banktjänster som ingår i denna artikel, med beaktande även av befintliga krav i annan EU-lagstiftning som reglerar särskilda tjänster, t.ex. betaltjänster och elektroniska pengar, samt den nya artikelns inverkan på likviditeten på de globala finansmarknaderna.

text: 6. Tillsynsbefogenheter

text: ECB välkomnar förslaget om ändringar av kapitalkravsdirektivet vad gäller tillsynsbefogenheter eftersom de ytterligare harmoniserar tre typer av befogenheter, genom att kräva att den behöriga myndigheten bedömer i) förvärv av innehav i en finansiell eller icke-finansiell enhet, ii) betydande överföringar av tillgångar samt iii) fusioner eller delningar. De nuvarande skillnaderna i nationella befogenheter i dessa tre avseenden och det faktum att ECB för närvarande endast utövar sådana befogenheter när dessa finns tillgängliga enligt nationell lagstiftning leder till en snedvridning av konkurrensen och gör ECB:s tillsynsåtgärder inom den gemensamma tillsynsmekanismen mindre effektiva. En gemensam uppsättning regler om grundläggande tillsynsbefogenheter kommer samtidigt att främja harmonisering på den inre marknaden och öka tillsynens övergripande kvalitet och effektivitet. Det behövs ytterligare samordning mellan dessa nya tillsynsbefogenheter och de befogenheter som redan föreskrivs i kapitalkravsdirektivet. I detta syfte ger ECB några redaktionella rekommendationer i det tekniska arbetsdokumentet.

text: ECB välkomnar särskilt att kommissionen i sitt förslag beaktar behovet av att anpassa de befogenheter som föreskrivs i avdelning III, kapitlen 3, 4 och 5 i kapitalkravsdirektivet när det gäller förvärv av ett kvalificerat innehav i ett kreditinstitut och instituts förvärv av ett betydande innehav. Denna anpassning bör dock inte bara omfatta ett informationsutbyte mellan de behöriga myndigheterna, utan även ange förfarandet och tidpunkten för de relevanta förfaranden som genomförs samtidigt för samma transaktion.

text: Utöver denna förfarandetekniska anpassning bör en tydlig åtskillnad göras mellan begreppen kvalificerat innehav, som bör inriktas på vilka effekter ett förvärv har för målinstitutet, och väsentligt förvärv som bör inriktas på vilka effekter ett förvärv har för förvärvaren.

text: I linje med sin tidigare uttalade ståndpunkt uppmuntrar ECB dessutom att man inkluderar ytterligare tillsynsbefogenheter när det gäller i) ändringar av kreditinstituts bolagsordning, ii) transaktioner med närstående parter och iii) väsentliga arrangemang avseende utkontraktering. Harmoniseringen av dessa befogenheter är nödvändig och skulle vara ytterligare ett steg mot ett enhetligt regelverk samtidigt som det minskar fragmenteringen av regelverket inom den gemensamma tillsynsmekanismen.

text: 7. Administrativa sanktioner

text: Förslaget om ändringar av kapitalkravsdirektivet speglar ECB:s ståndpunkt i frågan. Alla ansträngningar för att ytterligare harmonisera unionens befogenheter att sanktionera och kräva efterlevnad välkomnas, eftersom de kommer att främja ett effektivt genomförande av tillsynskraven inom unionen. Det bör särskilt noteras att de behöriga myndigheternas efterlevnadsbefogenheter förstärks genom att det införs en möjlighet att förelägga återkommande viten som ett nytt verkställighetsverktyg för att återställa efterlevnaden av tillsynskrav och att en sådan åtgärd inte påverkar möjligheten att därefter bestraffa överträdelsen. Det är därför viktigt att åtskillnaden mellan denna nya verkställighetsåtgärd, administrativa sanktioner och andra administrativa åtgärder enligt kapitalkravsdirektivet också omfattas av medlemsstaternas införlivande i sin nationella lagstiftning. ECB välkomnar också att förteckningen över överträdelser som är föremål för administrativa sanktioner utvidgas och att definitionen av total årsomsättning förtydligas.

text: 8. Tillsynsmyndigheternas riktmärkning

text: ECB välkomnar de föreslagna ändringarna av artikel 78 i kapitalkravsdirektivet och särskilt det faktum att dessa ändringar utvidgar tillämpningsområdet för tillsynsmyndigheternas riktmärkning till modeller som används av kreditinstitut för att beräkna förväntade kreditförluster enligt IFRS 9. Detta är mycket viktigt för att säkerställa att de modeller som används av bl.a. kreditinstitut som inte har godkända interna modeller för att beräkna sina kapitalkrav för kreditrisk är robusta. Det faktum att den alternativa schablonmetoden för marknadsrisk inkluderas i tillsynsmyndigheternas riktmärkning välkomnas också som ett komplement till informationen från metoden med interna modeller och som ett ytterligare steg mot ett fullständigt genomförande av Basel market risk framework i EU.

text: ECB välkomnar också förslaget att ge EBA flexibilitet att genomföra en riktmärkning två gånger per år. ECB rekommenderar att EBA ges ännu större flexibilitet när det gäller att fastställa frekvensen för detta arbete. ECB föreslår också att arbetet definieras tydligare.

text: Slutligen föreslår ECB att instituten inte bör vara skyldiga att årligen lämna in resultaten av sina beräkningar till de behöriga myndigheterna, dvs. även under de år då EBA inte genomför någon riktmärkning. I stället föreslår ECB att frekvensen för inlämning och bedömning samordnas, vilket minskar rapporteringsbördan för instituten.

text: 9. Offentliggörande

text: ECB välkomnar målet för det nya integrerade nav som förvaltas av Europeiska bankmyndigheten för kreditinstituts offentliggörande av information inom den tredje pelaren, som syftar till att minska bördan för bankerna och underlätta användningen av information från den tredje pelaren för alla berörda parter. Tillsynsmyndigheterna kan gynnas av ett centraliserat nav för offentliggörande eftersom det skulle underlätta för dem att säkerställa kvaliteten på informationen inom tredje pelaren.

text: Förslaget är att tillämpa ett annat tillvägagångssätt när det gäller det kvantitativa offentliggörandet av små och icke-komplexa institut och större kreditinstitut. För små och icke-komplexa institut kommer EBA att använda tillsynsrapportering för att sammanställa motsvarande (kvantitativa) offentliggörande utifrån en fördefinierad kartläggning, medan EBA för större institut kommer att erhålla hela filen för offentliggörande i elektroniskt format och för att sedan offentliggöra filerna samma dag som de erhållits. Det förefaller omotiverat att ha olika tillvägagångssätt. Samma metod för kvantitativa upplysningar skulle kunna tillämpas på alla kreditinstitut, oavsett storlek och komplexitet, i syfte att minska rapporteringsbördan för alla kreditinstitut. Tidsfristen för EBA:s offentliggörande av information inom den tredje pelaren i det centraliserade navet möjliggör heller inte någon avstämning mellan tillsynsrapportering och offentliggörande av information inom tredje pelaren, vilket kan medföra en extra arbetsbelastning för tillsynsmyndigheterna och skapa förvirring för investerare och andra användare av information inom tredje pelaren. Vissa kvalitativa och vissa kvantitativa offentliggöranden kan inte extraheras från tillsynsrapporteringen utifrån av en fördefinierad kartläggning. Denna fråga berör både små och icke-komplexa institut och andra institut. Därför bör förfarandet för att inlämna sådan information till EBA klargöras. Ytterligare överväganden om den planerade centraliserade navet för offentliggörande för tredje pelaren framgår av yttrande

text: I de fall där ECB rekommenderar att förslaget om ändringar av kapitalkravsdirektivet ska ändras anges ett specifikt förslag i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på i EUR-Lex.

text: Utfärdat i Frankfurt am Main den 27 april 2022.

text: Christine Lagarde

text: ECB:s ordförande