text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

text: EUT C 286, 22.9.2012, s. 16.

text: EUT L 152, 15.5.2020, s. 13.

text: Europeiska systemrisknämndens beslut av den 30 juli 2019 om utnämning av Europeiska systemrisknämndens uppgiftsskyddsombud (EUT C 344, 11.10.2019, s. 3).

title: Europeiska systemrisknämndens beslut av den 17 augusti 2020 om utnämning av Europeiska systemrisknämndens uppgiftsskyddsombud (ESRB/2020/11) 2020/C 303/04

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018

text: om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning

text: (EG) nr 45/2001

text: och beslut nr 1247/2002/EG, särskilt

text: artikel 43

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 13 juli 2012 om genomförandebestämmelser avseende uppgiftsskydd vid Europeiska systemrisknämnden, särskilt

text: artikel 3

text: med beaktande av Europeiska centralbankens beslut

text: (EU) 2020/655

text: av den 5 maj 2020 om antagande av genomförandebestämmelser om uppgiftsskydd vid Europeiska centralbanken och om upphävande av beslut ECB/2007/1 (ECB/2020/28), särskilt

text: artikel 3.5

text: , och

text: Den 30 juli 2019 antog Europeiska systemrisknämndens styrelse beslut

text: , enligt vilket Evanthia Chatziliasi utnämndes till uppgiftsskyddsombud för ESRB fram till den 31 juli 2024.

text: På Evanthia Chatziliasis begäran kommer hennes mandat att upphöra den 31 augusti 2020. Mot bakgrund av detta måste en efterträdare utses som uppgiftsskyddsombud för ESRB fr.o.m. den 1 september 2020.

text: I linje med

text: artikel 43.2 i förordning (EU) 2018/1725

text: , är Europeiska centralbankens uppgiftsskyddsombud för närvarande även uppgiftsskyddsombud för ESRB.

text: Den 21 juli 2020 beslutade ECB:s direktion att utnämna Maarten Daman som efterföljare till Evanthia Chatziliasi som uppgiftsskyddsombud för ECB från och med den 1 september 2020 till och med den 31 augusti 2023.

text: Enligt

text: artikel 3.5 i beslut (EU) 2020/655

text: (ECB/2020/28), som tillämpas från och med den 1 november 2020, får ECB:s dataskyddsombud, på ESRB:s begäran, ges tillstånd att även för ESRB:s räkning utföra de uppgifter som anges i

text: artikel 45 i förordning (EU) 2018/1725

text: . För ökad effektivitet, och i linje med tidigare praxis, anser ESRB:s sekretariat att en sådan begäran bör göras.

text: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

text: Artikel 1

text: Utnämning av Europeiska systemrisknämndens uppgiftsskyddsombud

text: Maarten Daman utnämns till uppgiftsskyddsombud för Europeiska systemrisknämnden (ESRB) för perioden 1 september 2020 till och med den 31 augusti 2023, i sin egenskap av ECB-anställd och ECB-uppgiftsskyddsombud.

text: Artikel 2

text: Begäran om tillstånd enligt

text: artikel 3.5 i beslut (EU) 2020/655

text: Enligt

text: artikel 3.5 i beslut (EU) 2020/655

text: (ECB/2020/28) begär ESRB att varje uppgiftsskyddsombud som utses av ECB efter den 1 november 2020 även för ESRB:s räkning ska utföra de uppgifter som anges i

text: artikel 45 i förordning (EU) 2018/1725

text: Artikel 3

text: Ikraftträdande

text: Detta beslut träder i kraft den 17 augusti 2020.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: Se G20-ledarnas deklaration, finns på G20-webbplatsen https://g20.org/en/g20/Documents/2012-Mexico-Leaders-Declaration0619-loscabos.pdf

text: Se bilagan till G20-ledarnas deklaration: G20 Hamburg Action Plan, finns på G20-webbplatsen https://www.g20germany.de/Content/DE/_Anlagen/G7_G20/2017-g20-hamburg-action-plan-en___blob=publicationFile&v=4.pdf

text: Se Thematic Review on Implementation of the Legal Entity Identifier, finns på FSB:s webbplats https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P280519-2.pdf

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012

text: om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014

text: om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 173, 12.6.2014, s. 84).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2365 av den 25 november 2015

text: om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning samt om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 337, 23.12.2015, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 909/2014 av den 23 juli 2014

text: om förbättrad värdepappersavveckling i Europeiska unionen och om värdepapperscentraler samt ändring av direktiv

text: och

text: och förordning

text: (EU) nr 236/2012

text: (EUT L 257, 28.8.2014, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

text: Recommendation on the use of the Legal Entity Identifier (LEI) (

text: ), finns på EBA:s webbplats https://eba.europa.eu/regulation-and-policy/supervisory-reporting/consultation-paper-draft-recommendation-on-the-use-of-legal-entity-identifier-lei-

text: Guidelines on the use of the Legal Entity Identifier (LEI) (EIOPA-BoS-14-026), finns på Eiopas webbplats https://www.eiopa.europa.eu/sites/default/files/publications/eiopa_guidelines/lei_gls_en_ori.pdf

text: Se artikel 13.2 i Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2017/590

text: av den 28 juli 2016 om komplettering av

text: avseende tekniska tillsynsstandarder för rapportering av transaktioner till behöriga myndigheter (EUT L 87, 31.3.2017, s. 449) som lyder Ett värdepappersföretag ska inte tillhandahålla en tjänst som utlöser skyldigheten att inlämna en transaktionsrapport för en transaktion som ingåtts på en kunds vägnar som är föremål för LEI-koden, innan den koden har erhållits från den kunden.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/78/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/79/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 48).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010

text: om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers-och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr

text: och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2009/77/EG

text: (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

text: Rådets förordning

text: (EU) nr 1024/2013

text: av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

text: av den 22 december 2011 om de nationella myndigheternas mandat för makrotillsyn (EUT C 41, 14.2.2012, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014

text: om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av

text: rådets direktiv 82/891/EEG

text: och

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG

text: och

text: samt Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EU) nr 1093/2010

text: och

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013

text: om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

publisher: Europeiska systemrisknämnden

sprak: sv

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 24 september 2020 om att identifiera juridiska personer (ESRB/2020/12) 2020/C 403/01

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

type: stycke

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artikel

text: 3.2 a

text: 3.2 d

text: och

text: 3.2 f

text: samt artiklarna

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt

text: artikel 15.3 e

text: och artiklarna

text: , och

text: Den globala ekonomin bygger på ett invecklat, sammanvävt och extremt komplext nätverk av finansiella transaktioner som skapas av ett stort antal gränsöverskridande avtal med konsekvenser för hela världen. Detta nätverk omfattar inte bara finansiella institut utan alla enheter som har kopplingar till varandra och till finansmarknaderna. Om någon av de viktiga noderna i detta nätverk slutar fungera, kan det leda till att stora delar av hela systemet upphör att fungera, vilket kan få betydande globala konsekvenser. En tydlig identifiering av de enskilda enheterna och kopplingarna mellan dem är ett centralt krav för att man ska kunna ta fram en tillförlitlig karta över det globala ekonomiska och finansiella landskapet, vilket är nödvändigt för att minska spridningseffekter.

text: Finansiella spridningseffekter uppstår på grund av att finansiella och icke-finansiella enheter är sammankopplade genom finansiella transaktioner, och genom finansiella tillgångar och skulder. Spridningskanaler skapas genom direkt exponering genom kopplingar mellan den finansiella sektorn och de icke-finansiella sektorerna samt genom indirekt exponering där enheter ingår i samma grupp. Spridningseffekter mellan finansiella och icke-finansiella enheter kan uppstå i båda riktningarna och syns mer tydligt under en kris. En finansiell kris kan således spridas från den finansiella till den icke-finansiella sektorn, något som blev tydligt t.ex. när investmentbanken Lehman Brothers gick i konkurs 2008. En ekonomisk kris kan spridas från den icke-finansiella till den finansiella sektorn, till exempel om enheter i den icke-finansiella sektorn har alltför hög skuldsättning eller om det inträffar en allvarlig tillgångs- eller efterfrågekris. De ekonomiska och finansiella konsekvenserna av krisen till följd av covid-19-pandemin är ett exempel på de nära kopplingarna mellan den icke-finansiella sektorn och de finansiella sektorerna. För att säkerställa den finansiella stabiliteten är det därför lika viktigt att korrekt kunna identifiera icke-finansiella enheter som att kunna identifiera finansiella enheter.

text: Stora finanskoncerner, t.ex. globala systemviktiga institut (G-SII), har mycket komplexa rättsliga strukturer som koncentrerar många skyldigheter, varav många är stora. Globala systemviktiga institut har ofta ett betydande antal dotterbolag och/eller internationella filialer och interagerar med många stora motparter. Om ett eller flera sådana globala systemviktiga institut fallerar, skulle detta få negativa konsekvenser för det finansiella systemet i många länder och, mer allmänt, för den globala ekonomin. Regelverk har införts för att minska både sannolikheten för att globala systemviktiga institut fallerar och effekterna av sådana fallissemang. Det sistnämnda målet skulle kunna uppnås genom förbättrade globala återhämtnings- och rekonstruktionsåtgärder. Ju mer komplex en koncernstruktur är, desto större blir kostnaderna och tidsåtgången för återhämtning och rekonstruktion. Att identifiera sådana grupper samt deras juridiska enheter och övergripande struktur, är därför avgörande för att säkerställa finansiell stabilitet.

text: År 2012 antog G20 rekommendationerna från rådet för finansiell stabilitet (FSB) om ramen för utveckling av ett globalt system för en identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) för parter i finansiella transaktioner, och uppmuntrade ett globalt antagande av LEI-koden för att hjälpa myndigheter och marknadsaktörer att identifiera och hantera finansiella risker. Sedan den infördes har LEI-koden antagits av över en miljon enheter i över 200 länder.

text: Under 2017 välkomnade G20-ledarna rekommendationerna om att främja användningen av gemensamma identifierare, särskilt LEI-koden för enheter.

text: Europeiska systemrisknämnden (ESRB) ansvarar för makrotillsynen över det finansiella systemet inom unionen. I sitt arbete bör ESRB bidra till att säkerställa finansiell stabilitet och begränsa de negativa effekterna för den inre marknaden och för realekonomin. För dessa syften är det av avgörande betydelse att det finns en global unik identifieringskod för att otvetydigt identifiera enheter som ägnar sig åt finansiella transaktioner, och att den används i stor utsträckning. Det faktum att LEI-koden ännu inte används i tillräcklig omfattning som beskrivits ovan, utgör en faktor som kan hämma tillförlitligheten i analysen av den finansiella stabiliteten, vilket gör det svårt att korrekt bedöma och jämföra risker mellan nationella marknader. Befintliga luckor i antagandet av LEI-koder bör därför åtgärdas.

text: Syftet med denna rekommendation är att, i enlighet med ESRB:s mandat, bidra till att förebygga och minska systemrisker för den finansiella stabiliteten i unionen genom att säkerställa att enheter som deltar i finansiella transaktioner systematiskt använder LEI-koder. För att uppnå detta mål syftar denna rekommendation till att införa en rättslig ram på unionsnivå för att med hjälp av LEI-koder entydigt identifiera juridiska personer som deltar i finansiella transaktioner och mer systematisk använda LEI-koder vid tillsynsrapportering och offentliggörande. Med beaktande av tidsramen för att anta en sådan rättslig ram på unionsnivå rekommenderar ESRB att relevanta myndigheter fortsätter och systematiserar sitt arbete med att främja antagandet och användningen av LEI-koder, och i detta syfte utnyttjar de olika reglerings- eller tillsynsbefogenheter som de har tilldelats genom nationell lagstiftning eller unionslagstiftning.

text: Rekommendationens första mål syftar till att säkerställa att alla juridiska personer som är etablerade i unionen och som deltar i finansiella transaktioner erhåller och använder en LEI-kod. Antagandet av LEI-koder i unionen har främst skett genom krav i lagstiftning som t.ex. förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: , förordning

text: (EU) nr 600/2014

text: och

text: . Dessa krav gäller för enheter som är involverade i OTC-derivattransaktioner, transaktioner med derivat och andra finansiella instrument som handlas på handelsplatser och i transaktioner för värdepappersfinansiering, samt för emittenter av värdepapper. Andra rättsakter som t.ex.

text: – tillämplig på kreditinstitut och finansiella institut – och Europeiska bankmyndighetens (EBA) rekommendation om användning av identifieringskoden för juridiska personer (LEI) samt Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndighetens (Eiopa) riktlinjer för användning av identifieringskoden för juridiska personer (LEI), kräver eller rekommenderar också användningen av LEI-koder. Det finns dock ingen enhetlig strategi för alla marknader och användningen av LEI-koder omfattar för närvarande inte icke-finansiella sektorer, vilket gör att användningen av LEI-koder är fragmenterad och viktiga sektorer utesluts. En rättslig unionsram som reglerar användningen av LEI-koder i unionen skulle leda till ett enhetligt genomförande inom alla ekonomiska sektorer och därmed maximera fördelarna med användningen av LEI-koder. Under tiden, och fram till dess att en sådan ram har antagits, bör enheter som står under tillsyn i unionen uppmuntras att söka en LEI-kod, och de myndigheter som utövar tillsyn över dem bör, i den utsträckning det är tillåtet enligt lag, kräva att de har en LEI-kod.

text: Proportionalitetsprincipen bör tillämpas för att undvika extra kostnader. Unionslagstiftningen skulle t.ex. kunna undanta mindre enheter som inte ingår i en större grupp från kravet på att söka en LEI-kod, eller kräva att de erhåller en LEI-kod utan kostnad. Eftersom metoderna för att identifiera juridiska personer skiljer sig åt mellan olika jurisdiktioner är det är mycket viktigt att beakta kostnadsaspekterna av LEI-koderna genom att tillämpa en proportionerlig strategi. Inom unionen finns nationella och andra identifieringskoder som används för särskilda syften. Exempelvis används den europeiska unika identitetsbeteckningen (EUID) i företagsregistrens sammankopplingssystem för att säkerställa interoperabilitet mellan medlemsstaternas företagsregister. LEI-koden, som är en global identifieringskod som syftar till att vara heltäckande och omfattar ett stort antal olika tillämpningar, är dock bättre lämpad för att övervaka den finansiella stabiliteten, med tanke på de viktiga kopplingar som finns mellan enheter i unionen och i tredjeländer. ESRB anser att företagsregister i hela unionen skulle kunna spela en roll vid tilldelningen av LEI-koder, vid sidan av nationella identifieringskoder och EUID.

text: Sedan LEI blev tillgängligt har nationella tillsynsmyndigheter och europeiska tillsynsmyndigheter starkt främjat LEI-koden och dess användning i samband med rapporteringskrav. Det finns dock fortfarande luckor inom detta område. Därför är rekommendationens andra mål att säkerställa en systematisk och omfattande användning av LEI-koder för att identifiera enheter i rapporteringen av finansiell information. För det första, om den enhet som omfattas av rapporteringsskyldigheten skulle vara skyldigt att inneha en LEI-kod för att identifiera sig, skulle detta göra det möjligt för myndigheterna att entydigt identifiera enheter inom olika rapporteringsordningar. För det andra bör LEI-koden användas på ett mer systematiskt och heltäckande sätt för att identifiera andra enheter för vilka den rapporterande enheten också är skyldig att rapportera information, sådana enheter omfattar – men är inte begränsade till – emittenter av finansiella instrument, motparter i finansiella transaktioner och anknutna enheter.

text: En enhet för vilken finansiell information måste rapporteras har eventuellt inte någon LEI-kod. Detta är till exempel fallet när en enhet som är etablerad i unionen är undantagen enligt proportionalitetsprincipen eller när en enhet som är etablerad i ett tredjeland inte har förvärvat en LEI-kod. Olika typer av lagstiftning har redan antagits för att begränsa tillträdet för enheter utan LEI-kod till unionens finansmarknader. Regeln i förordning

text: (EU) nr 600/2014

text: , som kallas no LEI, no trade -regeln, har haft avgörande betydelse för antagandet av LEI-koder i unionen genom att kräva en LEI-kod som förutsättning för att få tillträde till unionens marknader. I de fall där avsaknaden av en LEI-kod inte är motiverad uppmanar ESRB adressaterna av denna rekommendation att anta en liknande strategi som regeln om no LEI, no trade, där så är lämpligt.

text: Sedan LEI blev tillgängligt har nationella statistikmyndigheter, nationella tillsynsmyndigheter och europeiska tillsynsmyndigheter främjat LEI-koden och dess användning i samband med rapporteringskrav. LEI-koden har använts frivilligt eller måste användas i vissa offentliga register, offentliggörande av stresstestresultat och annan obligatorisk eller frivillig redovisning av uppgifter. LEI används dock ännu inte på ett systematiskt sätt, eftersom detta inte är obligatoriskt i samtliga fall, varken enligt unionsrätten eller nationell lagstiftning. För att bidra till det tredje målet med denna rekommendation – dvs. att främja medvetenheten kring, och användningen av, LEI-koder bland allmänheten och underlätta allmänhetens tillgång till företagsinformation genom användning av LEI-koder – bör relevanta myndigheter ytterligare förbättra och systematisera hänvisningarna till LEI-koder när de lämnar ut information om enheter.

text: Denna rekommendation har utarbetats med beaktande av pågående internationella och europeiska initiativ på området, bland annat FSB:s förslag i dess översyn 2019 av genomförandet av LEI-koder som nämnts ovan.

text: Denna rekommendation är inte tänkt att påverka det arbete som unionens centralbanker utför inom ramen för sina penningpolitiska mandat.

text: ESRB:s rekommendationer offentliggörs efter det att mottagarna har informerats, och efter det att styrelsen har informerat Europeiska unionens råd om sin avsikt att göra detta samt rådet getts möjlighet att agera.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

type: vagledning

utgivare: esrb


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: av den 27 maj 2020 om begränsning av utdelningar under covid-19-pandemin (EUT C 212, 26.6.2020, s. 1).

text: Se Esmas pressmeddelande: ESMA’s Third EU-Wide CCP Stress Test Finds System Resilient to Shocks, finns på: https://www.esma.europa.eu/press-news/esma-news/esma%E2%80%99s-third-eu-wide-ccp-stress-test-finds-system-resilient-shocks.

text: Detta omfattar inte filialer till finansinstitut.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009

text: om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).

text: Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2015/35

text: av den 10 oktober 2014 om komplettering av

text: om upptagande och utövande av försäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 12, 17.1.2015, s. 1).

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 15 december 2020 om ändring av rekommendation ESRB/2020/7 om begränsning av utdelningar under covid-19-pandemin (ESRB/2020/15) 2021/C 27/01

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artikel

text: 3.2 b

text: 3.2 d

text: och

text: 3.2 f

text: samt artiklarna

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt

text: artikel 15.3 e

text: och artiklarna

text: , och

text: I början av covid-19-pandemin bekräftade Europeiska systemrisknämnden (ESRB) att finansinstituten behöver upprätthålla en robust kapitalbasnivå för att minska systemrisken och bidra till den ekonomiska återhämtningen. För detta ändamål utfärdade ESRB rekommendation

text: om begränsning av utdelningar under covid-19-pandemin, som syftade till att säkerställa att alla finansinstitut som kan utgöra en risk för den finansiella stabiliteten bibehåller höga kapitalnivåer. Detta skulle uppnås genom att relevanta myndigheter ombeds att begära att finansinstitut ska avstå från utdelningar så länge covid-19-pandemin pågår och åtminstone fram till och med den 1 januari 2021.

text: Covid-19-krisen pågår fortfarande i Europa och globalt, och det råder alltjämt osäkerhet om hur detta kommer att påverka ekonomin och finansinstituten framöver, med risk för att hälso- och ekonomiförhållandena försämras ytterligare. Marknader och myndigheter saknar information om krisens långsiktiga effekter på den finansiella sektorn och kreditmarknaderna. Finansinstituten är också fortfarande starkt beroende av offentligt politiskt stöd. Det är av största vikt att säkerställa ett fortsatt väl fungerande finansiellt system. Med tanke på osäkerheten om den framtida makroekonomiska utvecklingen skulle en undantagsförlängning av utbetalningsbegränsningarna vara i linje med detta mål, eftersom det innebär att finansinstituten kan ha tillräckligt med kapital för att minska systemrisken och bidra till den ekonomiska återhämtningen. Samtidigt inser ESRB vilka framsteg myndigheterna och finansinstituten har gjort vad gäller att hantera pandemins effekter. ESRB är också medveten om utdelningarnas betydelse för att finansinstituten ska kunna skaffa kapital externt, eftersom det är avgörande för finansinstitutens och marknadernas långsiktiga uthållighet att investerarna belönas för sina investeringar. Vad gäller utdelningar uppmanar ESRB dock till extrem försiktighet så att de inte äventyrar det finansiella systemets stabilitet och återhämtningsprocessen och anser att alla utdelningsnivåer bör vara betydligt lägre än under åren före covid-19-krisen.

text: Rekommendation

text: omfattar även centrala motparter eftersom de har en systemviktig roll vid clearing av finansmarknadens transaktioner. Det planerade utfallet var att förhindra aktieägare och personal i ledande ställning från att utnyttja de centrala motparternas överskjutande kapital genom utdelningar i ett läge när den operativa risken – som centrala motparter täcker med egna medel snarare än med bidrag från clearingmedlemmar – är som allvarligast, även med tanke på restriktionerna i fråga om personalens närvaro på de centrala motparternas kontor. Det stresstest som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten utfört i fråga om unionens centrala motparter efter covid-19-pandemins utbrott bekräftade dock att de överlag har operativ motståndskraft mot allmänna chocker och ett flertal fallissemang vad gäller stressrisker i fråga om kredit, likviditet och koncentration. Hittills finns det inte heller några belägg för system- eller processfel. De åtgärder som de centrala motparterna har vidtagit för att minska den operativa risken har varit effektiva, vilket indikerar att centrala motparter inte längre behöver ingå i tillämpningsområdet för rekommendation

text: De åtgärder som omfattas av rekommendation

text: är tillfälliga och ESRB fortsätter att följa vilka konsekvenser de får för finansinstituten samt deras förmåga att bidra till ekonomisk återhämtning. När ESRB fattar beslut om och när denna rekommendation behöver ändras, ska bland annat den makroekonomiska utvecklingen och nya uppgifter om det finansiella systemets stabilitet beaktas.

text: I avsnitt 2.5 i rekommendation

text: fastställs att styrelsen får besluta om och när rekommendation

text: behöver ändras. Sådana ändringar kan särskilt inbegripa en förlängning av tillämpningsperioden för rekommendation A.

text: Rekommendation

text: bör därför ändras i enlighet med detta.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

text: av den 8 januari 2018 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 41, 3.2.2018, s. 1).

text: EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013

text: om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

text: Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

text: av den 16 april 2014 om tekniska standarder för genomförande av instituts tillsynsrapportering enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013

text: (EUT L 191, 28.6.2014, s. 1).

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 22 december 2020 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2020/16) 2021/C 43/01

text: med beaktande av

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt artiklarna

text: och

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, särskilt

text: artikel 458.8

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt artiklarna

text: , och

text: För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera det obligatoriska erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

text: Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i de andra medlemsstaterna.

text: Den 8 januari 2018 ändrades rekommendation

text: genom Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: för att rekommendera att åtgärder med motsvarande effekt som en genomsnittlig riskvikt på minst 15 procent skulle antas för bostadslån som säkras genom en inteckning i bostäder i Finland, som den finländska Finansinspektionen tillämpade i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: vi i

text: (nedan kallad kapitalkravsförordningen), för kreditinstitut med tillstånd i Finland som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

text: Som reaktion på den finländska Finansinspektionens beslut den 30 september 2020 att fr.o.m. den 31 december 2020 inte förlänga riskviktsgolvet har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att exkludera den finländska åtgärden från den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: Rekommendation

text: bör därför ändras i enlighet med detta.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

text: BILAGA

type: rubrik

text: Bilagan till rekommendation

text: ska ersättas med följande:

text: Bilaga

text: Belgien En ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, tillämpad på kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: . Tillägget består av två komponenter:

punkt: a

text: ett riskvägt tillägg om 5 procentenheter, och

punkt: b

text: ett proportionellt riskvägt tillägg som uppgår till 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien.

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: 1. Den belgiska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: på kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (IRB-modeller), består av en ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, som består av två komponenter:

text: Den första komponenten består av ett tillägg om 5 procentenheter på den riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien som erhålls efter beräkningen av den andra delen av den ökade riskvikten i enlighet med punkt b.

text: Den andra komponenten består av ett riskvägt tillägg på 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella lånens riskvikter beräknat i enlighet med

text: artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , viktat med det relevanta exponeringsvärdet.

text: II. Ömsesidighet

text: 2. I enlighet med

text: artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013

text: rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Belgien för filialer i Belgien till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

text: 3. Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Belgien genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Belgien av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

text: 4. Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII kapitel 2 avsnitt IV i

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 5. Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde på 2 miljarder euro för tillämpningen av de minimis-principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder.

text: 6. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationellt auktoriserade institut som använder internmetoden (IRB) som har icke-väsentliga hushållsexponeringar som säkras av bostäder i Belgien om dessa understiger det relevanta tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de belgiska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro överskrids.

text: 7. Om det saknas kreditinstitut som har tillstånd i de berörda medlemsstaterna, som har filialer belägna i Belgien eller som har direkta hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, som använder internmetoden (IRB) och som har exponeringar gentemot belgiska marknaden för bostadsfastigheter motsvarande minst 2 miljarder euro, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: . I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar de belgiska åtgärderna om kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 2 miljarder euro.

text: 8. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: är tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: Frankrike En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt

text: artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013

text: vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av det godtagbara kapitalet, vilken i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: ii i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter.

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: 1. Den franska åtgärden, som tillämpas i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: ii i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: och införs för globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter (inte på undergruppsnivå), omfattar en skärpning av gränsen för stora exponeringar vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av det godtagbara kapitalet.

text: 2. Ett icke-finansiellt företag definieras som en privaträttslig fysisk eller juridisk person som har sitt säte i Frankrike, och som på sin nivå respektive på högsta konsolideringsnivå ingår i sektorn icke-finansiella företag enligt definitionen i punkt 2.45 i bilaga A till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013

text: 3. Åtgärden är tillämplig på exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike samt på exponeringar mot grupper av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt följande:

text: För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av nettoexponeringarna mot gruppen och alla dess enheter med inbördes anknytning i den mening som avses i

text: artikel 4.1

text: .39 i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av

punkt: i

text: exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike,

punkt: ii

text: exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som icke-finansiella företag enligt punkt i har direkt eller indirekt kontroll över i den mening som avses i

text: artikel 4.1

text: .39 i förordning

text: (EU) nr 575/2013

punkt: iii

text: exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som är ekonomiskt beroende av icke-finansiella företag enligt punkt i i den mening som avses i

text: artikel 4.1

text: .39 i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: . Åtgärden omfattar därför inte icke-finansiella företag som inte har sitt säte i Frankrike eller icke-finansiella företag som inte är ett dotterbolag eller en ekonomiskt beroende enhet i, och som inte direkt eller indirekt kontrolleras av, ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike. I enlighet med

text: är åtgärden tillämplig med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna

text: i förordning (EU) nr 575/2013.

text: 4. Ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut måste bedöma ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike som stort om dess ursprungliga exponering mot det icke-finansiella företaget, eller mot gruppen av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt punkt 3, uppgår till minst 300 miljoner euro. Det ursprungliga exponeringsvärdet beräknas i enlighet med artiklarna

text: och

text: i förordning (EU) nr 575/2013 utan hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna

text: i förordning (EU) nr 575/2013, såsom rapporterats i enlighet med artikel 9 i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

text: 5. Ett icke-finansiellt företag bedöms som högt skuldsatt om det har en skuldsättningsgrad över 100 procent och en finansieringstäckningsgrad under 3, beräknat på högsta gruppkonsolideringsnivå enligt följande:

text: Bruttosoliditetsgrad är kvoten mellan den totala skulden minus likvida medel och eget kapital.

text: Finansieringstäckningsgrad är kvoten mellan å ena sidan förädlingsvärde plus driftssubventioner minus i) löner, ii) rörelserelaterade skatter och avgifter, iii) övriga ordinarie nettorörelsekostnader exklusive nettoräntor och liknande kostnader, samt iv) avskrivningar och amorteringar, och å andra sidan räntor och liknande kostnader. Dessa kvoter beräknas baserat på redovisningsaggregat som definieras i enlighet med tillämpliga standarder, såsom framgår av det icke-finansiella företagets redovisning, som vid behov har godkänts av en auktoriserad revisor.

text: II. Ömsesidighet

text: 6. Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Frankrike genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom jurisdiktionen för sin banktillsynsperimeter.

text: 7. Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom sex månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 8. Åtgärden kompletteras av ett kombinerat relevant tröskelvärde för tillämpningen av de minimis-principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder.

text: Ett tröskelvärde på 2 miljarder euro för de totala ursprungliga exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter gentemot den franska sektorn icke-finansiella företag.

text: Ett tröskelvärde på 300 miljoner euro för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut motsvarande eller överstigande det tröskelvärde som anges i punkt a för

text: en enstaka ursprunglig exponering mot ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike,

text: summan av ursprungliga exponeringar mot en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, beräknat i enlighet med punkt 3 a,

text: summan av ursprungliga exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike och som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike såsom rapporterats i mallarna C 28.00 och C 29.00 i bilaga VIII till genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

punkt: c

text: Ett tröskelvärde på 5 procent av de globalt systemviktiga institutens och de andra systemviktiga institutens godtagbara kapital på högsta konsolideringsnivå, för exponeringar identifierade under punkt b med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna

text: i förordning (EU) nr 575/2013. De tröskelvärden som avses i punkterna b och c ska tillämpas oberoende av om enheten eller det icke-finansiella företaget är högt skuldsatt eller ej. Det ursprungliga exponeringsvärdet enligt punkterna a och b beräknas i enlighet med artiklarna

text: och

text: (EU) nr 680/2014

text: 9. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: får de relevanta myndigheterna i den berörda medlemsstaten undanta de nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter som inte åsidosätter det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden på tidigare undantagna nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter när det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8 har åsidosatts. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningsgraden i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike.

text: 10. Om det saknas globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut som är auktoriserade i de berörda medlemsstaterna på högsta konsolideringsnivå inom deras banktillsynsperimeter och som har exponeringar mot den franska sektorn icke-finansiella företag över tröskelvärdet enligt punkt 8, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: . I sådana fall bör de relevanta myndigheterna granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden när ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter överstiger det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningsgraden i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike.

text: 11. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: är det kombinerade relevanta tröskelvärdet som avses i punkt 8 ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: Sverige Ett för varje kreditinstitut specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: , för kreditinstitut som har tillstånd i Sverige och tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: 1. Den svenska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: på kreditinstitut med tillstånd i Sverige som tillämpar internmetoden (IRB), består av ett för kreditinstitutet specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter.

text: 2. Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella exponeringarnas riskvikter beräknat i enlighet med

text: II. Ömsesidighet

text: 3. I enlighet med

text: rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Sverige för filialer i Sverige till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

text: 4. Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Sverige genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Sverige av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

text: 5. Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 6. Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde på 5 miljarder svenska kronor för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder.

text: 7. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationellt auktoriserade institut som använder internmetoden (IRB) som har icke-väsentliga hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter som understiger det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de svenska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor överskrids.

text: 8. Om det saknas kreditinstitut med tillstånd i de berörda medlemsstaterna med filialer belägna i Sverige eller med direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, som använder internmetoden (IRB) och har hushållsexponeringar motsvarande minst 5 miljarder svenska kronor mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta åtgärder motsvarande de svenska i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: . I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar de svenska åtgärderna om kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 5 miljarder svenska kronor.

text: är tröskelvärdet motsvarande 5 miljarder svenska kronor ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.


text: EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

text: EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

text: Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

text: av den 20 oktober 2017 om ändring av rekommendation

text: om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 431, 15.12.2017, s. 1).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013

text: om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

text: Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

text: av den 16 april 2014 om tekniska standarder för genomförande av instituts tillsynsrapportering enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013

text: (EUT L 191, 28.6.2014, s. 1).

text: Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

text: CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

title: Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 24 mars 2021 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2021/2) 2021/C 222/02

text: EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

text: med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

text: med beaktande av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010

text: om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, särskilt

text: artikel 3

text: och artiklarna

text: med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut

text: av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden, särskilt artiklarna

text: , och

text: För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera det obligatoriska erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

text: Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder, som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation

text: , syftar till att säkerställa att samma uppsättning makrotillsynskrav tillämpas på samma typ av riskexponering i en viss medlemsstat, oavsett vilken rättslig ställning eller hemvist den finansiella tjänsteleverantören har.

text: I Europeiska systemrisknämndens beslut

text: rekommenderas att den relevanta aktiverande myndigheten föreslår ett maximalt relevant tröskelvärde när den lämnar en ansökan om ömsesidighet till Europeiska systemrisknämnden (ESRB), under vilket en individuell finansiell tjänsteleverantörs exponering mot den identifierade makrotillsynsrisken i den jurisdiktionen där den relevanta aktiverande myndigheten tillämpar makrotillsynsåtgärden i fråga ej anses väsentlig. ESRB får vid behov rekommendera ett annat tröskelvärde.

text: Sedan den 1 januari 2021 måste kreditinstitut, försäkringsbolag och enheter som yrkesmässigt bedriver utlåningsverksamhet (bolåneföretag) i Luxemburg iaktta begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori: i) en LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad, ii) en LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad, med beaktande av en buffert för den samlade låneportföljen (maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas dessa låntagare får ha en LTV-kvot över 90% men under 100 %), iii) en LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

text: Efter en ansökan om ömsesidighet från Comité du Risque Systémique (kommittén för systemrisker) till ESRB den 18 december 2020, och för att i) förhindra negativa gränsöverskridande effekter (t.ex. regelarbitrage) som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder som tillämpas i Luxemburg samt ii) upprätthålla likvärdiga konkurrensförhållanden mellan relevanta finansinstitut och värna den finansiella sektorns samlade motståndskraft, har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att inkludera denna åtgärd på den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation

text: Makrotillsynsåtgärden som aktiverats av Commission de Surveillance du Secteur Financier (kommittén för tillsyn över finanssektorn) är en åtgärd som inte harmoniserats i unionsrätten. I enlighet med delrekommendation C.2 i rekommendation

text: rekommenderas det att, om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen, de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med den nationella lagstiftningen som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden.

text: ESRB-styrelsen har också beslutat att rekommendera ett institut- och landspecifikt relevant tröskelvärde för tillämpningen av de minimis-principen av medlemsstater som vidtar motsvarande åtgärder.

text: Rekommendation

text: bör därför ändras i enlighet med detta.

text: HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE:

text: BILAGA

text: BILAGA

text: Belgien

text: En ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, tillämpad på kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: led vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: . Tillägget består av två komponenter:

text: ett riskvägt tillägg om 5 procentenheter, och

text: ett proportionellt riskvägt tillägg som uppgår till 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien.

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: 1. Den belgiska åtgärden, tillämpad i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: på kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (IRB-modeller), består av en ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, som består av två komponenter:

text: Den första komponenten består av ett tillägg om 5 procentenheter på den riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien som erhålls efter beräkningen av den andra delen av den ökade riskvikten i enlighet med punkt b.

text: Den andra komponenten består av ett riskvägt tillägg på 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella lånens riskvikter beräknat i enlighet med

text: artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013

text: , viktat med det relevanta exponeringsvärdet.

text: II. Ömsesidighet

text: 2. I enlighet med

text: artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013

text: rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Belgien för filialer i Belgien till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

text: 3. Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Belgien genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Belgien av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

text: 4. Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII kapitel 2 avsnitt IV i direktiv

text: . Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 5. Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde på 2 miljarder euro för tillämpningen av de minimis-principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder.

text: 6. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationellt auktoriserade institut som använder internmetoden (IRB) som har icke-väsentliga exponeringar som säkras av bostäder i Belgien om dessa understiger det relevanta tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de belgiska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro överskrids.

text: 7. Om det saknas kreditinstitut som har tillstånd i de berörda medlemsstaterna, som har filialer belägna i Belgien eller som har direkta hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, som använder internmetoden (IRB) och som har exponeringar gentemot belgiska marknaden för bostadsfastigheter motsvarande minst 2 miljarder euro, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: . I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar de belgiska åtgärderna om kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 2 miljarder euro.

text: 8. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: är tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

text: Frankrike

text: En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt

text: artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013

text: vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av det godtagbara kapitalet, vilken i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: ii i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter.

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: 1. Den franska åtgärden, som tillämpas i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: ii i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: och införs för globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter (inte på undergruppsnivå), omfattar en skärpning av gränsen för stora exponeringar vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av det godtagbara kapitalet.

text: 2. Ett icke-finansiellt företag definieras som en privaträttslig fysisk eller juridisk person som har sitt säte i Frankrike, och som på sin nivå respektive på högsta konsolideringsnivå ingår i sektorn icke-finansiella företag enligt definitionen i punkt 2.45 i bilaga A till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013

text: 3. Åtgärden är tillämplig på exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike samt på exponeringar mot grupper av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt följande: Åtgärden omfattar därför inte icke-finansiella företag som inte har sitt säte i Frankrike eller icke-finansiella företag som inte är ett dotterbolag eller en ekonomiskt beroende enhet i, och som inte direkt eller indirekt kontrolleras av, ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike. I enlighet med

text: är åtgärden tillämplig med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna

text: i förordning (EU) nr 575/2013.

text: För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av nettoexponeringarna mot gruppen och alla dess enheter med inbördes anknytning i den mening som avses i

text: artikel 4.1

text: .39 i förordning nr 575/2013.

text: För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av

text: exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike,

text: exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som icke-finansiella företag enligt punkt i har direkt eller indirekt kontroll över i den mening som avses i

text: artikel 4.1

text: .39 i förordning nr 575/2013,

text: exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som är ekonomiskt beroende av icke-finansiella företag enligt punkt i i den mening som avses i

text: artikel 4.1

text: .39 i förordning nr 575/2013.

text: 4. Ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut måste bedöma ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike som stort om dess ursprungliga exponering mot det icke-finansiella företaget, eller mot gruppen av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt punkt 3, uppgår till minst 300 miljoner euro. Det ursprungliga exponeringsvärdet beräknas i enlighet med artiklarna

text: och

text: i förordning (EU) nr 575/2013 utan hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna

text: i förordning (EU) nr 575/2013, såsom rapporterats i enlighet med artikel 9 i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

text: 5. Ett icke-finansiellt företag bedöms som högt skuldsatt om det har en skuldsättningsgrad över 100 procent och en finansieringstäckningsgrad under 3, beräknat på högsta gruppkonsolideringsnivå enligt följande: Dessa kvoter beräknas baserat på redovisningsaggregat som definieras i enlighet med tillämpliga standarder, såsom framgår av det icke-finansiella företagets redovisning, som vid behov har godkänts av en auktoriserad revisor.

text: Bruttosoliditetsgrad är kvoten mellan den totala skulden minus likvida medel och eget kapital.

text: Finansieringstäckningsgrad är kvoten mellan å ena sidan förädlingsvärde plus driftssubventioner minus i) löner, ii) rörelserelaterade skatter och avgifter, iii) övriga ordinarie nettorörelsekostnader exklusive nettoräntor och liknande kostnader, samt iv) avskrivningar och amorteringar, och å andra sidan räntor och liknande kostnader.

text: II. Ömsesidighet

text: 6. Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Frankrike genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom jurisdiktionen för sin banktillsynsperimeter.

text: 7. Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom sex månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 8. Åtgärden kompletteras av ett kombinerat relevant tröskelvärde för tillämpningen av de minimis-principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. De tröskelvärden som avses i punkterna b och c ska tillämpas oberoende av om enheten eller det icke-finansiella företaget är högt skuldsatt eller ej. Det ursprungliga exponeringsvärdet enligt punkterna a och b beräknas i enlighet med artiklarna

text: och

text: (EU) nr 680/2014

text: Ett tröskelvärde på 2 miljarder euro för de totala ursprungliga exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter gentemot den franska sektorn icke-finansiella företag.

text: Ett tröskelvärde på 300 miljoner euro för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut motsvarande eller överstigande det tröskelvärde som anges i punkt a för

text: en enstaka ursprunglig exponering mot ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike,

text: summan av ursprungliga exponeringar mot en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, beräknat i enlighet med punkt 3 a,

text: summan av ursprungliga exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike och som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike såsom rapporterats i mallarna C 28.00 och C 29.00 i bilaga VIII till genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

text: Ett tröskelvärde på 5 procent av de globalt systemviktiga institutens och de andra systemviktiga institutens godtagbara kapital på högsta konsolideringsnivå, för exponeringar identifierade under punkt b med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna

text: i förordning (EU) nr 575/2013.

text: 9. I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: får de relevanta myndigheterna i den berörda medlemsstaten undanta de nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter som inte åsidosätter det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden på tidigare undantagna nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter när det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8 har åsidosatts. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningsgraden i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike.

text: 10. Om det saknas globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut som är auktoriserade i de berörda medlemsstaterna på högsta konsolideringsnivå inom deras banktillsynsperimeter och som har exponeringar mot den franska sektorn icke-finansiella företag över tröskelvärdet enligt punkt 8, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation

text: . I sådana fall bör de relevanta myndigheterna granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden när ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter överstiger det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningsgraden i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike.

text: Luxemburg:

text: Rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori:

text: En LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad.

text: En LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90% men under det högsta tillåtna värdet på 100 %).

text: En LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: 1. Myndigheterna i Luxemburg har aktiverat rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg. På rekommendation av Comité du Risque Systémique (kommittén för systemrisker), har Commission de Surveillance du Secteur Financier (kommittén för tillsyn över finanssektorn) i samarbete med Banque centrale du Luxembourg aktiverat begränsningar av LTV-kvoten som skiljer sig efter låntagarkategori. LTV-kvoterna för var och en av dessa kategorier har fastställts enligt följande:

text: 2. LTV-kvoten (belåningsgraden) är förhållandet mellan summan av alla lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på en bostad vid tidpunkten då lånet beviljas i förhållande till den fasta egendomens värde när lånet beviljas.

text: 3. Begränsningen av LTV-kvoten har inget samband med vilken typ av ägande det rör sig om.

text: 4. Åtgärden tillämpas på alla privata låntagare som tar ett bostadslån för att förvärva en bostad i Luxemburg för icke-kommersiella ändamål. Åtgärden tillämpas också på låntagare som använder sig av rättsliga konstruktioner som t.ex. fastighetsinvesteringsföretag för transaktionen, och även vid gemensamma ansökningar. Bostad inkluderar mark, oavsett om byggverksamheten sker omedelbart efter köpet eller flera år senare. Åtgärden tillämpas också för lån som beviljas en låntagare som avser att förvärva en egendom via ett avtal om långtidshyra. Bostadsfastigheten kan användas för eget bruk eller avse förvärv för uthyrning.

text: II. Ömsesidighet

text: 5. Medlemsstater vars kreditinstitut, försäkringsbolag och enheter som yrkesmässigt bedriver utlåningsverksamhet (bolåneföretag) har relevanta väsentliga kreditexponeringar genom kreditgivning direkt över gränserna rekommenderas anta motsvarande åtgärder som i Luxemburg i sina respektive jurisdiktioner. Om samma åtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen för alla relevanta gränsöverskridande exponeringar, bör de relevanta myndigheterna tillämpa existerande åtgärder som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden.

text: 6. Medlemsstaterna bör underrätta ESRB huruvida de har vidtagit motsvarande åtgärder som i Luxemburg eller tillämpar de minimis undantagen i enlighet med rekommendation D i rekommendation

text: . Underrättelsen bör skickas senast en månad efter det att åtgärderna antagits och ske med hjälp av den förlaga som finns på ESRB:s webbplats. ESRB kommer att offentliggöra underrättelserna på ESRB:s webbplats och på så sätt informera allmänheten om att dessa nationella beslut antagits. Detta offentliggörande omfattar även undantag som medlemsstaterna inför och deras åtagande att övervaka situationen och vid behov vidta åtgärder.

text: 7. Det rekommenderas att medlemsstaterna antar motsvarande åtgärder inom tre månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

text: III. Relevant tröskelvärde

text: 8. Åtgärden kompletteras av två tröskelvärden för tillämpningen av de minimis-principen av medlemsstater som vidtar motsvarande åtgärder: ett landspecifikt tröskelvärde och ett institutspecifikt tröskelvärde. Det landspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 350 miljoner euro, vilket motsvarar ca 1 % av den samlade inhemska bolånemarknaden i december 2020. Det institutspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 35 miljoner euro, vilket motsvarar ca 0,1% av den samlade inhemska bolånemarknaden i Luxemburg i december 2020. Beslut om ömsesidighet behövs bara om både det landspecifika och det institutspecifika tröskelvärdet överskrids.

text: Sverige

text: Ett för varje kreditinstitut specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med

text: artikel 458.2 d

text: led vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: I. Beskrivning av åtgärden

text: artikel 458.2 d

text: vi i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: II. Ömsesidighet

text: 3. I enlighet med

text: III. Relevant tröskelvärde