text: Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions (OJ L 189, 3.7.1998, p. 42, ELI: http://data.europa.eu/eli/dec/1998/415/oj).

text: This amount is specified in Article 20 of the Law on Lietuvos bankas.

text: See Article 130 of the Treaty. 5 See ECB Convergence Report, June 2024, pp. 27-28, available on the ECB’s website at www.ecb.europa.eu. 6 See ECB Convergence Report, June 2024, p. 29. 7 See ECB Convergence Report, June 2024, p. 24.

title: Opinion of the European Central Bank of 19 March 2025 on the profit distribution rules of Lietuvos bankas (CON/2025/5)

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 19 March 2025 on the profit distribution rules of Lietuvos bankas (

text: ) Introduction and legal basis

text: On 20 February 2025 the European Central Bank (ECB) received a request from the Office of the President of the Republic of Lithuania for an opinion on a draft law amending Article 23 of the Law on Lietuvos bankas as regards the profit distribution rules of Lietuvos bankas (hereinafter the ‘draft law’). The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union and on Article 2(1), third indent, of

text: Council Decision 98/415/EC

text: , as the draft law relates to Lietuvos bankas. In accordance with

text: Article 17.5

text: , first sentence, of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council has adopted this opinion.

text: 1. Purpose of the draft law

text: 1.1 Pursuant to the Law on Lietuvos bankas , the profit of Lietuvos bankas for a financial year is allocated in the following order: (1) to cover the uncovered loss from the previous financial year; (2) from the excess remaining after distribution under point (1), an amount or part thereof is distributed to authorised capital up to the amount of EUR 60 million ; (3) from the excess remaining after distribution under point (2), an amount or part thereof is distributed to the capital buffer up to an amount specified by an independent decision of the Board of Lietuvos bankas, taking into account the risks and potential impact thereof, which shall be no less than five times the amount of the authorised capital of Lietuvos bankas; (4) from the excess amount remaining after distribution under point (3) an amount or part thereof is distributed to the State budget as the profit contribution of Lietuvos bankas; this contribution must not exceed the amount corresponding to 70 % of the calculated average of the profit (loss) of Lietuvos bankas of the last three financial years; and (5) thereafter, the remaining amount is considered as undistributed profit and is distributed in accordance with the same procedure in subsequent financial years. 1.2 The draft law amends the profit distribution rules of Lietuvos bankas. After the distribution of a portion of the profit to the capital buffer of Lietuvos bankas up to an amount specified by an independent decision of the Board of Lietuvos bankas under

text: Article 23(3)

text: , point (3), of the Law on Lietuvos bankas (as detailed in paragraph 1.1), the remaining full amount is distributed to the State budget as the

text: profit contribution of Lietuvos bankas. The draft law deletes the rules under

text: Article 23(3)

text: , points (4) and (5), of the Law on Lietuvos bankas concerning, respectively, the distribution to the State budget of up to 70 % of the average profit (loss) from the last three financial years and the distribution of the remaining undistributed profits. 1.3 The draft law applies the new procedure for the distribution of the profit of Lietuvos bankas for the financial year 2024 and subsequent financial years.

text: 2. Observations

text: 2.1 Under the principle of financial independence under the Treaty , a national central bank (NCB) must have available to it sufficient financial resources to perform its European System of Central Banks (ESCB) related tasks required of it under the Treaty and the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank . With regard to profit allocation, an NCB’s statutes may prescribe how its profits are to be allocated. Furthermore, profits may only be distributed to the State budget after any accumulated losses from previous years have been covered and financial provisions deemed necessary to safeguard the real value of the NCB’s capital and assets have been created . The ECB welcomes the fact that the draft law still provides for this contingency. 2.2 The draft law deletes the provision under which the profit contribution of Lietuvos bankas must not exceed the amount corresponding to 70 % of the calculated average of the profit (loss) of Lietuvos bankas of the last three financial years and the provision under which the remaining (undistributed) amount is considered as undistributed profit and is then distributed in accordance with the profit allocation rules in subsequent financial years. Notwithstanding Lietuvos bankas’s current financial position, the ECB cautions against any situation in which an NCB’s net equity is below the level of its statutory capital (or is even negative) for a prolonged period of time, including where losses beyond the level of capital and the reserves are carried over. Any such situation may negatively impact the NCB’s ability to perform its ESCB-related tasks. Therefore, the event of an NCB’s net equity becoming less than its statutory capital (or even negative) would require the respective Member State to provide the NCB with an appropriate amount of capital at least up to the level of the statutory capital within a reasonable period of time so as to comply with the principle of financial independence . Against this backdrop, the ECB considers that the existing mechanism whereby undistributed profits are distributed in accordance with the profit allocation rules in subsequent financial years serves to strengthen Lietuvos bankas’s financial independence, as an undistributed profit may be used in the subsequent financial year to reduce an eventual loss for that year. The undistributed profit accordingly operates as a de facto additional buffer for Lietuvos bankas, which is not maintained in the draft law.

text: This opinion will be published on EUR-Lex. Done at Frankfurt am Main, 19 March 2025. [signed]

text: The President of the ECB

text: Christine LAGARDE


text: Concluded on the basis of the authorisation included under existing Italian law. See Article 1(637) of Law No 178 of 30 December 2020; that BBA expired on 31 December 2024.

text: Council Regulation (EC) No 3603/93 of 13 December 1993

text: specifying definitions for the application of the prohibitions referred to in Articles

text: and

text: b (1) of the Treaty (OJ L 332, 31.12.1993, p. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/1993/3603/oj).

text: See International Monetary Fund, Balance of Payments and International Investment Position Manual (sixth edn., 2009), Chapter 8, Section F, pp. 111-118.

text: See Opinion

text: , which concerns the last increase of Italy’s quota in the IMF. All ECB opinions are published on EUR-Lex.

text: See, for example, Opinion

text: , which concerns Banca d’Italia’s participation in International Monetary Fund borrowing arrangements, including the BBA.

text: Judgment of 13 September 2022, Banka Slovenije,

text: , ECLI:EU:C:2022:670, paragraph 97.

text: See ECB Convergence Report, June 2024, pp. 27-28, available on the ECB’s website at www.ecb.europa.eu.

publisher: Europeiska centralbanken

sprak: en

title: Opinion of the European Central Bank of 24 March 2025 on the increase of Italy’s quota in the International Monetary Fund (CON/2025/6)

serie: con

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 24 March 2025 on the increase of Italy’s quota in the International Monetary Fund (

text: ) Introduction and legal basis

type: rubrik

text: On 19 February 2025 the European Central Bank (ECB) received a request from the Italian Ministry of Economy and Finance for an opinion on an article (hereinafter the ‘draft article’) included in a draft law on Italian participation in banks and multilateral development funds (hereinafter the ‘draft law’). The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union (the ‘Treaty’) and Article 2(1), third indent, of

text: Council Decision 98/415/EC

text: , as the draft article relates to the Banca d’Italia. In accordance with

text: Article 17.5

type: stycke

text: 1. Purpose of the draft article

text: 1.1 As set out in the explanatory memorandum accompanying the draft law, the purpose of the draft article is to increase Italy’s quota in the International Monetary Fund (IMF). On 15 December 2023, the IMF Board of Governors finalised the Sixteenth General Review of Quotas and agreed to a 50 % increase in quotas while maintaining the existing relative quota shares. The Board of Governors’ resolution also stated that the IMF’s lending capacity should be maintained and its dependence on borrowed funds reduced. This is to be achieved by reducing the New Arrangements to Borrow (NAB) and phasing out bilateral borrowing agreements (BBAs) by means entailing (1) an increase of 50 % in IMF quotas; (2) a simultaneous reduction (of around 16 %) in the NAB; and (3) the termination of the BBAs. The reduction of the NAB and the termination of the BBAs will be finalised when the quota increase is completed. 1.2 In particular, the draft article authorises the Ministry of Economy and Finance to implement the 50 % increase in Italy’s IMF quota from 15.070 million Special Drawing Rights (SDR) to SDR 22.605 million, drawing on the Banca d’Italia’s resources and in accordance with the agreements already existing between the Ministry of Economy and Finance, the Banca d’Italia and the IMF .

text: 1.3 The draft article further specifies that, pending the finalisation of the quota increase, the Banca d’Italia is authorised to extend the duration of the BBA until 31 December 2027 . 1.4 The draft article further provides that the Italian Republic is to grant a State guarantee to the Banca d’Italia for all the disbursements related to the increase of Italy’s quota at the IMF . A State guarantee is also granted for the extension of the BBA for the risks connected to the repayment of the principal amount and interest, and the exchange rate .

text: 2. Monetary financing prohibition

text: 2.1 Article 123(1) of the Treaty prohibits the national central banks (NCBs) in the European System of Central Banks (ESCB) from granting overdraft facilities or any other type of credit facility to public authorities and bodies of the Member States.

text: Article 1 of Council Regulation (EC) No 3603/93

text: defines ‘any other type of credit facility’, inter alia, as ‘any financing of the public sector’s obligations vis-à-vis third parties’. This prohibition is however subject to certain exemptions contained in

text: Regulation (EC) No 3603/93

text: . In particular,

text: Article 7 of Regulation (EC) No 3603/93

text: provides that the financing by NCBs of obligations falling upon the public sector vis-à-vis the IMF is not regarded as a credit facility within the meaning of Article 123 of the Treaty. The fourteenth recital of

text: Regulation (EC) No 3603/93

text: sets out the rationale behind this exemption, stating that it is appropriate to authorise the financing by the NCBs of obligations falling upon the public sector vis-à-vis the IMF because such financing ‘results in foreign claims which have all the characteristics of reserve assets’. Therefore, the exemption in

text: Article 7 of Regulation (EC) No 3603/93

text: should be interpreted in line with that rationale. 2.2 Reserve assets have been defined as those external assets that are readily available to and controlled by monetary authorities for meeting balance of payments financing needs, for interventions in exchange markets to affect the currency exchange rate, and for other related purposes, such as maintaining confidence in the currency and the economy and serving as a basis for foreign borrowing. Under this definition, reserve assets must be foreign currency assets and, other than gold bullion, must be claims on non-residents . 2.3 As the payment by the Banca d’Italia of the proposed increase in Italy’s IMF quota would result in claims which have all the characteristics of reserve assets, the draft article complies with the monetary financing prohibition . 2.4 Moreover, the ECB considers that the extension of the BBA falls within the exemption set out in

text: Article 7 of Regulation (EC) No 3603/93

text: . This is because the financing results in foreign currency

text: (SDR)-denominated claims of the Banca d’Italia against non-resident persons (the IMF) that have all the characteristics of reserve assets .

text: 3. Financial independence

text: In order to ensure the independence of the NCBs laid down in Article 130 of the Treaty, Member States may not place NCBs in a situation which in any way undermines their ability to carry out independently a task falling within the scope of the ESCB or the Eurosystem . This includes putting them in a position where they have insufficient financial resources to carry out such task . From the perspective of safeguarding the financial independence of the Banca d’Italia, the ECB, therefore, welcomes the guarantee to be provided by the State under the draft article with respect to any risks deriving from the quota increase and, with respect to the BBA, the reimbursement of the principal and interest accrued on the Banca d’Italia’s loan, which will also cover any exchange rate risk arising from the implementation of the BBA.

text: This opinion will be published on EUR-Lex.

text: Done at Frankfurt am Main, 24 March 2025.

text: [signed]

text: The President of the ECB

text: Christine LAGARDE

type: vagledning

utgivare: ecb


text: COM(2025) 38 final.

text: Se det gemensamma uttalandet från Europeiska värde-pappers- och marknadsmyndigheten (ESMA), Europeiska kommissionens generaldirektorat för finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen (GD FISMA) samt ECB:s generaldirektorat för betalningssystem och infrastruktur (ECB-DG MIP), Shortening the standard securities settlement cycle in the European Union: next steps, 15 oktober 2024, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

sprak: sv

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 31 mars 2025 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 909/2014 vad gäller en kortare avvecklingscykel i unionen (CON/2025/7)

text: Inledning och rättslig grund

text: Den 13 och den 24 mars 2025 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd respektive Europaparlamentet om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning

text: (EU) nr 909/2014

text: vad gäller en kortare avvecklingscykel i unionen (nedan kallat förslaget till förordning).

text: ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom förslaget till förordning innehåller bestämmelser som berör Europeiska centralbankssystemets (ECBS) behörighet att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem inom unionen och i förbindelser med tredjeland som avses i

text: artikel 22 i stadgan

text: för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken. I enlighet med

text: artikel 17.5

text: första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: Allmänna kommentarer

text: ECB stöder målet för förslaget till förordning att förkorta avvecklingscykelns maximala längd vid vissa transaktioner med överlåtbara värdepapper från två bankdagar till en bankdag efter dagen när handeln sker, ofta benämnt T+1. Enligt kommissionens förslag är en snabb, effektiv och tillförlitlig avveckling en nödvändig förutsättning för spar- och investeringsunionens utveckling. Dessutom skulle en ökad effektivitet och resiliens i efterhandelsprocesser som skulle krävas för en övergång till T+1 göra det lättare att uppnå målet att ytterligare främja unionens avvecklingseffektivitet. En sådan reform skulle också reducera kostnaderna som uppstår till följd av bristande överensstämmelse med andra större jurisdiktioner globalt där liknande reformer redan har genomförts.

text: Utfärdat i Frankfurt am Main den 31 mars 2025.

text: Christine Lagarde

text: ECB:s ordförande

text: (EU) nr 909/2014

text: Europeiska unionens officiella tidning

text: III Förberedande akter

text: EUROPEISKA CENTRALBANKEN

text: Europeiska centralbanken


text: Government Gazette Α 207/20.12.2024.

text: Council Decision 98/415/EC of 29 June 1998

text: on the consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions (OJ L 189, 3.7.1998, p. 42, ELI:. http://data.europa.eu/eli/dec/1998/415/oj).

text: Article 48(1)

text: , point (c), of the Law. 7

text: Article 48(1)

text: , point (d), of the Law. 8 Article 48(2) of the Law. 9 Article 50 of the Law. 10 Article 49 of the Law. 11 Article 51 of the Law. 12 In this respect, Ministerial Decision Ζ1-798/25.06.2008, as amended by Ministerial Decision Z1-21/17.1.2011 (FEK B 1353/11.7.2008 & 21/18.11.2011 respectively), expressly prohibits the inclusion, in bank contracts with clients, of general terms and conditions that have been considered as unfair by final Court decisions, such as a term in a credit card contract that provides for a fee in respect of cash withdrawals from a branch or ATM of the same credit institution.

text: See paragraph 2.4 of Opinion

text: . All ECB opinions are published on EUR-Lex. 14 See paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 1.2 of Opinion

text: of the European Central Bank of 13 October 2023 on a proposal for a regulation on the legal tender of euro banknotes and coins (OJ C, C/2023/1355, 1.12.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2023/1355/oj), paragraph 2.3 of Opinion

text: , paragraph 2.3 of Opinion

text: and paragraph 2.1 of Opinion

text: . See also Principle 6 of ELTEG III in the Final report of the Euro Legal Tender Expert Group (ELTEG) of 6 July 2022, available on the Commission’s website at www.ec.europa.eu. 15 See paragraph 2.2 of Opinion

text: , paragraph 1.2 of Opinion

text: , paragraph 2.2 of Opinion

text: and paragraphs 2.3 and 2.7 of Opinion

text: . See also Principle 6 of ELTEG III in the Final report of the Euro Legal Tender Expert Group (ELTEG) of 6 July 2022. 16 COM(2023) 364 final. 17 Recitals 8, 9 and 12, and

text: Article 9(2)

text: and (5) of the proposed regulation on the legal tender of euro cash. 18 Available on the website of the Hellenic Parliament at www.hellenicparliament.gr.

text: Regulation (EU) No 575/2013

text: of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 on prudential requirements for credit institutions and amending

text: Regulation (EU) No 648/2012

text: (OJ L 176, 27.6.2013, p. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2013/575/oj). 20 Directive

text: of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 on access to the activity of credit institutions and the prudential supervision of credit institutions, amending Directive

text: and repealing Directives

text: and

text: (OJ L 176, 27.6.2013, p. 338, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2013/36/oj).

title: Opinion of the European Central Bank of 31 March 2025 on eliminating or reducing charges imposed by payment service providers (CON/2025/8)

text: OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 31 March 2025 on eliminating or reducing charges imposed by payment service providers (

text: ) Introduction and legal basis

text: On 20 December 2024 the Greek Parliament adopted Law 5167/2024 on the restructuring of the railway sector, the enhancement of regulatory bodies for transportation and other provisions (hereinafter the ‘Law’). The Law includes provisions eliminating or reducing certain charges and fees that may be imposed by payment service providers (PSPs), including credit institutions supervised by the European Central Bank (ECB) and the Bank of Greece, as well as addressing certain other matters. The ECB has not been consulted by the Greek authorities on the Law. The ECB has decided to deliver an own initiative opinion on the Law. The ECB’s competence to deliver an opinion is based on Articles 127(4) and 282(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union and Article 2(1), second, third, fifth and sixth indents, of

text: Council Decision 98/415/EC

text: , as the Law relates to (1) means of payment, (2) the Bank of Greece, (3) payment and settlement systems, (4) rules applicable to financial institutions insofar as they materially influence the stability of financial institutions and markets, and (5) the tasks conferred upon the ECB pursuant to Article 127(6) of the Treaty concerning the prudential supervision of credit institutions. In accordance with

text: Article 17.5

text: , first sentence, of the Rules of Procedure of the European Central Bank, the Governing Council has adopted this opinion.

text: 1. Purpose of the law

text: 1.1 The main elements of the Law which are of relevance to the ECB are as follows. 1.2 The Law eliminates or reduces the charges imposed by PSPs for a wide range of day-to-day payment transactions conducted by natural persons, entrepreneurs, sole proprietorships and freelancers. More specifically, the Law introduces: (1) free of charge payments orders, provided that they are carried out via digital payment networks (web/mobile/internet banking) and free of charge standing orders, to pay certain bills and debts ; (2) free of charge withdrawal of cash through an automated teller machine (ATM) operated by a credit institution other than the one at which the account is maintained, in municipalities where there is an ATM of only one credit institution ; (3) free

text: of charge inquiries relating to the balance on an account, card or loan or relating to account movements through an ATM operated by a credit institution other than the one at which the account is maintained ; (4) free of charge charging and discharging of prepaid cards of up to EUR 100 per day, provided that they are carried out via digital payment networks (web/mobile/internet banking) and free of charge standing orders carried out via prepaid cards ; (5) reduced charges in respect of credit transfers of up to EUR 5 000 per day ; and (6) reduced charges in respect of transactions of up to EUR 20 conducted with micro-merchants via debit, credit and prepaid cards . 1.3 The Law broadens the types of loans that may be provided by credit provision companies supervised by the Bank of Greece so as to be the same as those provided by credit institutions, to enhance competition and offer more choice to businesses and households . 1.4 The Law increases by 100 % the real estate property tax imposed on apartments and houses owned by credit institutions and servicers as of the tax year 2026, to encourage the disposal of idle assets .

text: 2. General observation

text: This opinion is limited to specific observations concerning the impact of the Law on (1) free of charge withdrawals of cash at certain ATMs and (2) the stability of financial institutions and the prudential supervision of credit institutions. This opinion does not address issues that fall outside the ECB’s fields of competence, including, in particular, issues concerning consumer protection or competition issues outside the ECB’s fields of competence in respect of means of payment, financial stability and the prudential supervision of credit institutions.

text: 3. Free of charge withdrawals of cash at certain ATMs

text: 3.1 The ECB understands that the introduction of free of charge ATM cash withdrawals concerns municipalities where only one credit institution operates one or more ATMs and applies for customers that maintain their payment accounts at other credit institutions. The ECB understands that it is the standard practice of Greek credit institutions not to charge their own clients for the withdrawal of cash with debit cards through ATMs operated by them. Therefore, clients have free of charge access to cash with their debit cards through ATMs in all areas where there are ATMs operated by the credit institution at which their account is maintained. Free of charge access to cash by a credit institution’s clients also applies as regards the withdrawal of cash from the respective credit institution’s ATMs with credit cards . The Law therefore effectively restricts credit institutions’ ability to impose charges for ATM cash withdrawals in municipalities where clients do not have access to an ATM operated by

text: the credit institution at which they maintain their account and where only one credit institution operates one or more ATMs. 3.2 The ECB welcomes this measure, which helps to preserve the effectiveness of the legal tender status of euro banknotes The ECB considers it important that all Member States put in place appropriate measures to ensure that credit institutions and branches operating within their territories provide 13 14 adequate access to cash services . This is crucial to facilitate the continued use of cash . Sufficient and effective access to cash is necessary to preserve the effectiveness of the legal tender status of cash. If citizens do not have easy access to cash, they will not be able to use it as a means of payment and store of value . The prohibition on credit institutions charging for ATM cash withdrawals as provided for by the Law is an effective measure to help ensure sufficient and effective access to cash throughout Greece. It helps ensure that all citizens in all municipalities may withdraw cash free of charge at ATMs in a convenient manner. 3.3 In this context, it is recalled that on 28 June 2023 the Commission published a proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on the legal tender of euro banknotes and coins (hereinafter ‘the proposed regulation on the legal tender of euro cash’), which includes an obligation for Member States to ensure sufficient and effective access to cash throughout their territories. The proposed regulation on the legal tender of euro cash provides that, following its adoption, the Commission will adopt implementing acts on a set of common indicators of general application in the euro area, which would allow Member States to effectively monitor and assess the acceptance of payments in cash and access to cash throughout their territories, in all their different regions, including urban and non-urban areas. It is envisaged that the ECB will be consulted by the Commission on the preparation of such implementing acts . Following adoption by the Commission of the implementing acts on the common indicators, Member States would need to monitor the level of access to cash throughout their territories based on the common indicators. If in the light of their assessment access to cash is deemed insufficient and/or ineffective, Member States would be obliged to take remedial measures. In this context, national legislation concerning access to cash would need to be reviewed and, if necessary, adjusted accordingly.

text: 4. The stability of the financial system and prudential supervision of credit institutions

text: 4.1 According to its explanatory memorandum , the Law lifts the limitations applicable to the granting of loans by credit provision companies with a view to fostering competition in the financial system,

text: improving the quality of services and promoting access to credit. In this context, the ECB understands that credit provision companies are supervised by the Bank of Greece and are accordingly subject to the macroprudential measures set out in

text: Regulation (EU) 575/2013

text: of the European Parliament 19 20 and of the Council and in Directive

text: of the European Parliament and of the Council , as implemented by the Bank of Greece, aimed at reducing the build-up of systemic risks and strengthening the resilience of the financial system. In view of the expansion of the types of loans that may be granted by credit provision companies so as to be the same as those granted by credit institutions, the ECB welcomes the fact that such companies will be subject to macroprudential borrower-based measures aimed at preventing or mitigating systemic risks stemming from residential real estate lending. 4.2 As regards the Law’s measures reducing or eliminating charges imposed by PSPs and concerning real estate taxes applicable to credit institutions and servicers, the ECB considers that the impact of these measures on the stability of the Greek financial system and on the prudential supervision of Greek credit institutions is broadly neutral.

text: Done at Frankfurt am Main, 31 March 2025.

text: [signed]

text: The President of the ECB

text: Christine LAGARDE


text: COM(2025) 146 final.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: ((EUT L 176, 27.6.2013, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2013/575/oj).

text: Basel Committee on Banking Supervision, Basel III: the net stable funding ratio, oktober 2014, finns på webbplatsen för Banken för internationell betalningsutjämning på www.bis.org.

text: Se ECB:s svar på Europeiska kommissionens uppmaning att inkomma med synpunkter på en riktad ändring av tillsynsbehandlingen av transaktioner för värdepappersfinansiering enligt den stabila nettofinansieringskvoten, 7 mars 2025, som finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se ECB-rådets uttalande Ändringar i det operativa styrsystemet för genomförandet av penningpolitiken, 13 mars 2024, och ECB:s blog Repo markets: Understanding the effects of a declining Eurosystem market footprint, 23 juli 2024, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se Europeiska bankmyndighetens Report on specific aspects of the NSFR framework under Article 510(4), (6) and (9) of Regulation (EU) No 575/2013, januari 2024, finns på EBA:s webbplats www.eba.europa.eu. Rapporten offentliggjordes inom ramen för det mandat som EBA tilldelats genom artikel 510.6 i kapitalkravsförordningen.

text: För detaljerade bedömningar avseende genomförandet av NSFR i olika jurisdiktioner se Baselkommittén för banktillsyn RCAP Jurisdictional assessments: regulatory implementation consistency, senaste uppdateringen 2 april 2025, finns på webbplatsen för Banken för internationell betalningsutjämning på www.bis.org.

text: Kanada: se Office of the Superintendent of Financial Institutions, Liquidity Adequacy Requirements (LAR) (2025) Chapter 3 – Net Stable Funding Ratio, finns på webbplatsen för Government of Canada’s Office of the Superintendent of Financial Institutions på www.osfi-bsif.gc.ca.

text: Schweiz: se Swiss Federal Council, Ordinance on the Liquidity of Banks and Securities Firms av den 30 november 2012 (Liquidity Ordinance, LiqO; RS 952.06), finns på Swiss Federal Council’s webbplats på www.fedlex.admin.ch.

text: Japan: se Banken för internationell betalningsutjämning, Regulatory Consistency Assessment Programme (RCAP): Assessment of Basel Committee's Net Stable Funding Ratio standard – Japan, finns på BIS webbplats på www.bis.org.

text: Storbritannien: se Bank of England Prudential Regulation Authority Rulebook – Liquidity (CRR), finns på www.prarulebook.co.uk.

text: USA: se Comptroller of the Currency, Federal Reserve System and Federal Deposit Insurance Corporation, Net Stable Funding Ratio: Liquidity Risk Measurement Standards and Disclosure Requirements, 86 Fed. Reg. 9120 (Feb. 11, 2021), finns på www.federalregister.gov.

text: En RSF-faktor om 10 procent gäller för transaktioner för värdepappersfinansiering med säkerhet i form av tillgångar på nivå 2.

text: En RSF-faktor om 15 procent gäller för transaktioner för värdepappersfinansiering för vilka annan säkerhet ställts än på nivå 1 eller nivå 2, samt även transaktioner utan säkerhet.

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 2 maj 2025 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 om tillsynskrav för kreditinstitut vad gäller krav för transaktioner för värdepappersfinansiering enligt den stabila nettofinansieringskvoten (CON/2025/9)

text: Inledning och rättslig grund

text: Den 4 och den 22 april 2025 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd respektive Europaparlamentet om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut vad gäller krav för transaktioner för värdepappersfinansiering enligt den stabila nettofinansieringskvoten (nedan kallat förslaget till förordning).

text: ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom förslaget till förordning innehåller vissa bestämmelser som 1) berör Europeiska centralbankssystemets uppgift att utforma och genomföra unionens penningpolitik enligt

text: artikel 127.2

text: första strecksatsen i fördraget, och uppgift att medverka till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller det finansiella systemets stabilitet enligt artikel 127.5 i fördraget samt 2) ECB:s uppgifter i samband med tillsynen över kreditinstitut i enlighet med artikel 127.6 i fördraget.

text: I enlighet med

text: artikel 17.5

text: första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

text: 1. Observationer

text: 1.1 ECB välkomnar målsättningen att ändra

text: (nedan kallad kapitalkravsförordningen) vad gäller tillsynsbehandlingen av transaktioner för värdepappersfinansiering med en återstående löptid på mindre än sex månader som genomförs med finansiella kunder inom ramen för den stabila nettofinansieringskvoten (NSFR) på ett målinriktat sätt.

text: 1.2 Enligt NSFR-standarden som Baselkommittén för banktillsyn enats om (nedan kallad Basel NSFR standarden) måste banker upprätthålla en stabil finansieringsprofil vad gäller sammansättningen av deras tillgångar och poster utanför balansräkningen. NSFR definieras som den tillgängliga stabila finansieringen (ASF) i relation till behovet av stabil finansiering (RSF). För att beräkna ASF-beloppet ges en banks finansieringskällor ASF-faktorer i enlighet med deras relativa stabilitet, t.ex. beroende på den återstående löptiden och benägenheten hos olika typer av finansiärer att dra tillbaka sin finansiering. RSF-beloppet beräknas på liknande sätt – man använder RSF-faktorer för tillgångar och poster utanför balansräkningen utifrån deras återstående löptid och likviditetsegenskaper. När det gäller utlåningstransaktioner med säkerhet används olika RSF-faktorer beroende på likviditetsegenskaperna på den säkerhet som ligger till grund för transaktionerna.

text: 1.3 Enligt ECB:s bedömning är målet med förslaget till förordning att permanenta den övergångsvisa tillsynsbehandlingen av kortfristiga transaktioner för värdepappersfinansiering och transaktioner utan säkerhet som genomförs med finansiella kunder som, i avsaknad av lagstiftningsändringar, skulle anpassas till de regler som fastställs i Basel NSFR standarden när övergångsperioden upphör.

text: 1.4 När det gäller transaktioner för värdepappersfinansiering för vilka säkerhet ställts på nivå 1, inklusive EU-statsobligationer, har ECB bedömt effekterna av ändringarna i förslaget till förordning som avser funktionen på marknaden för transaktioner för värdepappersfinansiering samt den finansiella stabiliteten.

text: 1.5 Å ena sidan kan det faktum att övergångsbestämmelserna med lägre RSF-faktorer på kortfristiga transaktioner som genomförs med finansiella kunder löper ut få negativa effekter på fördelningen av likviditet och absorptionen av statsobligationer via marknaderna för transaktioner för värdepappersfinansiering. Mer specifikt skulle de ökade regleringskostnaderna kunna leda till en prisjustering och ett minskat djup för detta marknadssegment för transaktioner för värdepappersfinansiering. Sådan friktion kan uppstå vid en tidpunkt då de aviserade förändringarna i Eurosystemets regelverk för att genomföra penningpolitiken medför ett ökat beroende av marknaderna för transaktioner för värdepappersfinansiering för omfördelningen av likviditet. Dessutom skulle en eventuell nedgång i aktiviteten på marknaderna för transaktioner för värdepappersfinansiering i slutändan kunna sprida sig till statsobligationsmarknaderna, eftersom de två marknaderna är nära sammankopplade. Mot denna bakgrund har flera jurisdiktioner, t.ex. USA och Storbritannien, inte några krav på stabil finansiering för dessa transaktioner med säkerheter i form av tillgångar på nivå 1 i sitt nationella genomförande av NSFR (se tabellen i slutet av punkt 1.8).

text: 1.6 Å andra sidan är argumenten avseende tillsyn och finansiell stabilitet som utgör grunden för Basel NSFR standarden fortfarande aktuella. Faktum är att de tillfälliga RSF-faktorerna kanske inte i tillräcklig utsträckning täcker finansieringsriskerna från kortfristiga transaktioner med finansiella kunder. I synnerhet kan krav på stabil finansiering för kortfristiga transaktioner, inbegripet transaktioner för värdepappersfinansiering för vilka säkerhet ställts på nivå 1, som genomförs med finansiella kunder, bättre beakta den potentiella franchiserisken, vilket kan ge bankerna incitament att fortsätta att refinansiera en del av sin kortfristiga utlåning. Dessutom skulle en positiv RSF-faktor kunna minska risken för löptidsobalanser mellan utlåning och finansiering inom kategorin transaktioner för värdepappersfinansiering samt även spridningsrisker mellan institut under likviditetschocker.

text: 1.7 På det hela taget, mot bakgrund av en viss oro avseende marknadens funktion och de därmed sammanhängande konsekvenserna för genomförandet av penningpolitiken, stöder ECB att man förlänger den nuvarande behandlingen av kortsiktiga transaktioner för värdepappersfinansiering för vilka säkerhet ställs på nivå 1, t.ex. med fem år, som en tillfällig åtgärd som bör omfattas av en översynsregel. Det är för tidigt att dra slutsatsen att farhågorna om marknadens funktion varaktigt uppväger fördelarna för den finansiella stabiliteten och tillsynen. ECB föreslår därför att förlängningen tidsbegränsas, vilket också understryker unionens stöd för internationella standarder. Frågan skulle sedan kunna ses över igen, med beaktande av hur marknaderna för transaktioner för värdepappersfinansiering fungerar efter slutförandet av Eurosystemets operativa regelverk samt överväganden om den finansiella stabiliteten och tillsynen.

text: 1.8 När det gäller transaktioner för värdepappersfinansiering för vilka andra säkerhet ställs samt transaktioner utan säkerhet, medför sådana transaktioner högre finansieringsrisker jämfört med de transaktioner som behandlas ovan och som bör beaktas på lämpligt sätt i NSFR. När det gäller transaktioner för värdepappersfinansiering varierar egenskaperna hos icke-nivå 1-tillgångar kraftigt – vissa har god likviditet medan andra inte nödvändigtvis är tillräckligt likvida för att motivera den nuvarande RSF-faktorn på 5 procent. En RSF-faktor på 5 procent för transaktioner för värdepappersfinansiering för vilka andra säkerhet ställs är låg jämfört med andra jurisdiktioner (se tabellen nedan, med beaktande av att de flesta jurisdiktioner som Basel NSFR standarden som inte tas upp i tabellen tillämpar den relevanta kalibreringen enligt Basel NSFR standarden). På liknande sätt ligger den nuvarande RSF-faktorn för transaktioner utan säkerhet på 10 procent vilket är lägre än den faktor på 15 procent som de flesta viktiga jurisdiktionerna tillämpar. De potentiella finansieringsriskerna och behandlingen i andra jurisdiktioner gör dessa planerade permanenta avvikelser från Basel NSFR-standarden onödiga. Mot denna bakgrund, om den nuvarande behandlingen av dessa transaktioner ska förlängas, bör detta också bara gälla tillfälligt. RSF-faktor som gäller i betydande jurisdiktioner för kortfristiga transaktioner med finansiella motparter Typ av transaktion EU CA CH JP UK US Basel Transaktioner för värdepappersfinansiering med säkerhet i form av tillgångar på nivå 1 0 % 5 % 10 % 0 % 0 % 0 % 10 % Transaktioner för värdepappersfinansiering med säkerhet i form av andra tillgångar än nivå 1 5 % 10 % 10 % 15 % 5 % 15 % 15 % Lån utan säkerhet 10 % 15 % 15 % 15 % 10 % 15 % 15 % I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska i EUR-Lex.

text: Utfärdat i Frankfurt am Main den 2 maj 2025.

text: Christine Lagarde

text: ECB:s ordförande

text: (EU) nr 575/2013

text: Europeiska unionens officiella tidning

text: III Förberedande akter

text: EUROPEISKA CENTRALBANKEN

text: Europeiska centralbanken


text: COM(2025) 80 final, 26.2.2025.

text: COM(2025) 81 final, 26.2.2025.

text: Meddelande från kommissionen, Den europeiska gröna given, COM(2019) 640 final, 11.12.2019.

text: Meddelande från kommissionen, Strategi för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi, COM(2021) 390 final, 6.7.2021.

text: Enrico Letta, Much more than a market, april 2024, finns på rådets webbplats www.consilium.europa.eu.

text: Mario Draghi, The future of European competitiveness, september 2024, finns på kommissionens webbplats www.commission.europa.eu.

text: Meddelande från kommissionen, En konkurrenskraftskompass för EU, COM(2025) 30 final, 29.1.2025.

text: Meddelande från kommissionen, Spar- och investeringsunionen: En strategi för att öka medborgarnas välstånd och den ekonomiska konkurrenskraften i EU, COM(2025) 124 final, 19.3.2025.

text: Se punkt 1.4 i Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 7 september 2021 om ett förslag till direktiv om ändring av direktiv

text: , direktiv

text: , direktiv

text: och förordning

text: (EU) nr 537/2014

text: vad gäller företagens hållbarhetsrapportering (EUT C 446, 3.11.2021, s. 2). Samtliga ECB-yttranden publiceras i EUR-Lex.

text: Meddelande från kommissionen, Given för en ren industri: En gemensam färdplan för konkurrenskraft och fossilfrihet, COM(2025) 85 final, 26.2.2025.

text: Se även Europeiska bankmyndigheten, Report on data availability and feasibility of common methodology for ESG exposures, EBA/REP/2025/06, 24 februari 2024, finns på Europeiska bankmyndighetens webbplats www.eba.europa.eu.

text: Se punkt 1.3 i yttrande

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2464 av den 14 december 2022

text: om ändring av förordning

text: (EU) nr 537/2014

text: , direktiv

text: , direktiv

text: och direktiv

text: vad gäller företagens hållbarhetsrapportering (EUT L 322, 16.12.2022, s. 15, ELI: https://data.europa.eu/eli/dir/2022/2464/oj).

text: ECB, Investing in Europe’s green future, Green investment needs, outlook and obstacles to funding the gap, Occasional Paper nr 367, 5 februari 2025, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019

text: om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1, ELI: https://data.europa.eu/eli/reg/2019/2088/oj).

text: Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2021/2178

text: av den 6 juli 2021 om komplettering av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852

text: genom specificering av innehållet i och presentationen av de upplysningar som ska lämnas av företag som omfattas av

text: artikel 19

text: a eller 29a i direktiv

text: vad gäller miljömässigt hållbara ekonomiska verksamheter samt specificering av den metod som ska användas i syfte att fullgöra denna upplysningsskyldighet (EUT L 443, 10.12.2021, s. 9, ELI: https://data.europa.eu/eli/reg_del/2021/2178/oj).

text: Se även punkt 1.3 i Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 7 juni 2022 om inrättandet av den europeiska gemensamma kontaktpunkten (Esap) och denna kontaktpunkts funktionssätt (EUT C 307, 12.8.2022, s. 3).

text: Artikel 2.9 i de föreslagna ändringarna av CSRD och CSDDD, som ersätter

text: artikel 29

text: d i

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013

text: om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG

text: och om upphävande av

text: rådets direktiv 78/660/EEG

text: och

text: (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19, ELI: https://data.europa.eu/eli/dir/2013/34/oj).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2024/1760 av den 13 juni 2024

text: om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet och om ändring av

text: direktiv (EU) 2019/1937

text: och förordning

text: (EU) 2023/2859

text: ( EUTL, 2024/1760, 5.7.2024, ELI: https://data.europa.eu/eli/dir/2024/1760/oj).

text: Se punkt 2.4 i yttrande

text: och punkt 2 i yttrande

text: Se punkt 2 i yttrande

text: , punkt 1.1 i Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 27 april 2022 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv

text: vad gäller tillsynsbefogenheter, sanktioner, filialer från tredjeland och risker avseende miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (EUT C 248, 30.6.2022, s. 87) och punkt 1.2 i Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 16 januari 2023 om ett förslag till direktiv om byggnaders energiprestanda (EUT C 89, 10.3.2023, s. 1).

text: Punkt 1.1 i yttrande

text: Se

text: artikel 87

text: a.1–3 i

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338, ELI: https://data.europa.eu/eli/dir/2013/36/oj).

text: Se

text: artikel 4.1

text: .52d–g i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013

text: om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1, ELI: https://data.europa.eu/eli/reg/2013/575/oj). Se även Klimat- och naturplanen 2024–2025 i översikt, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se

text: artikel 87

text: a.4 i direktiv

text: Se följande rapporter: Positively green: measuring climate change risks to financial stability, juni 2020, Climate-related risk and financial stability, juli 2021, The macroprudential challenge of climate change, juli 2022, och Towards macroprudential frameworks for managing climate risk, december 2023, finns på ESRB:s webbplats www.esrb.europa.eu.

text: Se Financial Stability Board, Assessment of Climate-related Vulnerabilities: Analytical framework and toolkit, 16 januari 2025, finns på Financial Stability Boards (FSB) webbplats www.fsb.org.

text: Se An overview of the ECB’s monetary policy strategy, 8 juli 2021, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se punkt 2 i yttrande

text: och punkt 2.1 i Europeiska centralbankens yttrande

text: av den 4 oktober 2023 om transparens och integritet i klassificeringsverksamhet avseende miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (ESG-betyg) ( EUT C, C/2023/1354, 1.12.2023, s. 1, ELI: https://data.europa.eu/eli/C/2023/1354/oj).

text: Se pressmeddelande av den 4 juli 2022, ECB vidtar ytterligare åtgärder för att väga in klimatförändringar i penningpolitiken, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se ECB-rådets uttalande av den 13 mars 2024, Ändringar i det operativa styrsystemet för genomförandet av penningpolitiken, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Se ECB, Klimat- och naturplanen 2024–2025 i översikt, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Artikel 2.2 och 2.4 i de föreslagna ändringarna av CSRD och CSDDD, som ändrar

text: artiklarna 19

text: a.1 och 29a.1 i direktiv

text: Se ECB, Capital markets union: a deep dive”, Occasional Paper nr 369, 10 mars 2025, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Små och medelstora företag står tillsammans för ungefär 63 procent av alla koldioxid- och växthusgasutsläpp från företag. Se kommissionen, Statement by the Chair of the Platform on Sustainable Finance: Facilitating Access to Sustainable Finance for SMEs, 27 maj 2024 och Eurobarometer: EU SMEs working towards sustainability, 28 mars 2022, finns på kommissionens webbplats www.commission.europa.eu.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/95/EU av den 22 oktober 2014

text: om ändring av direktiv

text: vad gäller vissa stora företags och koncerners tillhandahållande av icke-finansiell information och upplysningar om mångfaldspolicy ( EUT L 330, 15.11.2014, s. 1, ELI: https://data.europa.eu/eli/dir/2014/95/oj).

text: Europeiska kommissionen, Study on the Non-Financial Reporting Directive: Final Report, april 2021, finns på https://op.europa.eu/en.

text: Kreditinstitut kan omfattas av definitionen stora företag som är företag av allmänt intresse enligt artiklarna

text: och

text: i direktiv 2013/34/EU och

text: artikel 5.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2464 av den 14 december 2022

text: om ändring av förordning

text: (EU) nr 537/2014

text: , direktiv

text: , direktiv

text: och direktiv

text: vad gäller företagens hållbarhetsrapportering (EUT L 322, 16.12.2022, s. 15, ELI: https://data.europa.eu/eli/dir/2022/2464/oj). Kreditinstitut kan dessutom omfattas av definitionen litet och icke-komplext institut enligt

text: artikel 4.1

text: .145 i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: . Små och icke-komplexa institut omfattas av kraven på hållbarhetsrapportering för små och medelstora företag enligt

text: artikel 19

text: a.6 i direktiv

text: Se

text: artikel 449

text: a i förordning

text: (EU) nr 575/2013

text: Detta skulle vara i linje med det initiativ som tillkännagavs i konkurrenskraftskompassen om att upprätta en kategori av små midcap-bolag, vilket Europeiska investeringsbanken (EIB) har bedömt vara avgörande för den ekonomiska omställningen. Se EIB, Hidden champions, missed opportunities: Mid-caps' crucial role in Europe's economic transition, 10 januari 2024, finns på EIB:s webbplats www.eib.org.

text: Artikel 2.12 i de föreslagna ändringarna av CSRD och CSDDD, som ändrar

text: artikel 40

text: a i direktiv

text: Artikel 2.8 i de föreslagna ändringarna av CSRD och CSDDD, som lägger till

text: artikel 29

text: ca i direktiv

text: Artikel 2.2

text: .b och 2.4.b i de föreslagna ändringarna av CSRD och CSDDD, som ändrar

text: artiklarna 19

text: a.3 respektive

text: artikel 29

text: a.3 i direktiv

text: Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2023/2772

text: av den 31 juli 2023 om komplettering av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU

text: vad gäller standarder för hållbarhetsrapportering ( EUT L, 2023/2772, 22.12.2023, ELI: https://data..europa.eu/eli/reg_del/2023/2772/oj).

text: ECB, ECB staff opinion on the first set of European Sustainability Reporting Standards, januari 2023, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: ECB, ECB response to the EFRAG’s public consultation on the first set of draft European Sustainability Reporting Standards, 22 juli 2022, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021

text: om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna

text: (EG) nr 401/2009

text: och

text: (EU) 2018/1999

text: (europeisk klimatlag) (EUT L 243, 9.7.2021, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2021/1119/oj).

text: International Financial Reporting Standards Foundation och European Financial Reporting Advisory Group, ESRS-ISSB Standards: Interoperability Guidance, 2 maj 2024, finns på IFRS webbplats www.ifrs.org; TNFD och EFRAG, Correspondence Mapping, 20 juni 2024, finns på EFRAG:s webbplats www.efrag.org.

text: Artikel 1 i de föreslagna ändringarna av CSRD och CSDDD, som ändrar

text: artikel 26

text: a i

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006

text: om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av

text: rådets direktiv 78/660/EEG

text: och

text: samt om upphävande av

text: rådets direktiv 84/253/EEG

text: (EUT L 157, 9.6.2006, s. 87, ELI: https://data..europa.eu/eli/dir/2006/43/oj).

text: Se punkt 8 i yttrande

text: Artikel 2.6 i de föreslagna ändringarna av CSRD och CSDDD, som ändrar

text: artikel 29

text: b i direktiv

text: Se Network for Greening the Financial System, Stocktake on Financial Institutions’ Transition Plans and their Relevance to Micro-prudential Authorities, 3 januari 2025, finns på Network for Greening the Financial Systems webbplats www.ngfs.net.

text: Se Financial Stability Board, The Relevance of Transition Plans for Financial Stability, 14 januari 2025, finns på FSB:s webbplats www.fsb.org.

text: Artikel 4.10 i de föreslagna ändringarna av CSRD och CSDDD, som ändrar

text: artikel 22.1 i direktiv (EU) 2024/1760

text: Artikel 4.13 i de föreslagna ändringarna av CSRD och CSDDD, som ändrar

text: artikel 36 i direktiv (EU) 2024/1760

text: Frank Elderson, Making finance fit for Paris: achieving negative splits, tal vid konferensen The decade of sustainable finance: half-time evaluation som anordnades av S&D och QED, Bryssel, 14 november 2023, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

title: Europeiska centralbankens yttrande av den 8 maj 2025 om förslag till ändringar av kraven på företagens hållbarhetsrapportering och tillbörliga aktsamhet (CON/2025/10)

text: Inledning och rättslig grund

text: Den 26 februari 2025 offentliggjorde Europeiska kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av

text: direktiv (EU) 2022/2464

text: och

text: (EU) 2024/1760

text: vad gäller de datum då medlemsstaterna ska börja tillämpa vissa krav avseende hållbarhetsrapportering och tillbörlig aktsamhet för företag (nedan kallat den föreslagna senareläggningen av CSRD och CSDDD) och ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv

text: (EU) 2022/2464

text: och

text: (EU) 2024/1760

text: vad gäller vissa krav avseende företagens hållbarhetsrapportering och tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet (nedan kallat de föreslagna ändringarna av CSRD och CSDDD och tillsammans med den föreslagna senareläggningen av CSRD och CSDDD kallat direktivförslagen).

text: Europeiska centralbanken (ECB) har beslutat att avge ett yttrande på eget initiativ över direktivförslagen. ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna

text: och

text: i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom direktivförslagen innehåller bestämmelser som berör ECB:s behörighetsområden, särskilt att genomföra unionens monetära politik i enlighet med

text: artikel 127.2

text: första strecksatsen och artikel 282.1 i fördraget, tillsynen över kreditinstitut som ECB tilldelas enligt artikel 127.6 i fördraget, medverkan till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller det finansiella systemets stabilitet som avses i artikel 127.5 i fördraget och insamling av statistiska uppgifter i enlighet med

text: artikel 5 i stadgan

text: för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan). I enlighet med

text: artikel 17.5

text: 1. Allmänna kommentarer

text: 1.1 ECB stöder kommissionens mål om att stärka den europeiska ekonomins långsiktiga konkurrenskraft och samtidigt upprätthålla målen i den europeiska gröna given och handlingsplanen för finansiering av hållbar tillväxt. En hållbar, långsiktig ekonomisk tillväxt och motståndskraft stärker prisstabiliteten och ger en mer effektiv penningpolitik från ECB:s sida. I detta syfte stöder ECB kommissionens ansträngningar för att rationalisera och förenkla kraven avseende hållbarhetsrapportering och tillbörlig aktsamhet och därigenom säkerställa att företagens efterlevnadskostnader är proportionerliga.

text: 1.2 ECB stöder även kommissionens helhetsgrepp för att stärka den europeiska konkurrenskraften. Med utgångspunkt från Lettas och Draghis rapporter fastställer kommissionens meddelande om en konkurrenskraftskompass för EU en konkret färdplan för att stödja innovation, fossilfrihet och ekonomisk säkerhet i Europa. För att uppnå dessa mål och främja konkurrenskraften behöver man nå framsteg inom viktiga områden, t.ex. att utveckla en spar- och investeringsunion (SIU) och sänka hindren för den inre marknaden. Ett förenklat regelverk kan även ha stor betydelse, förutsatt att den relevanta lagstiftningens grundläggande mål upprätthålls.

text: 1.3 När hållbarhetslagstiftningen förenklas är det viktigt att hitta rätt balans för att säkerställa att hållbarhetsrapporteringens fördelar för den europeiska ekonomin och det finansiella systemet upprätthålls och samtidigt se till så att ramen blir proportionerlig. Väl avvägda krav på hållbarhetsrapportering kan stödja unionens prioriteringar, även de som anges i konkurrenskraftskompassen. Tillgången till harmoniserad, standardiserad och tillförlitlig hållbarhetsinformation bidrar framför allt till spar- och investeringsunionens mål genom att säkerställa att investerarna har tillgång till tillförlitliga uppgifter som underlag för sina investeringsbeslut. Detta är helt avgörande för att kapital lättare ska kunna allokeras till de mest fördelaktiga projekten i unionen. Given för en ren industri kommer att kräva betydande investeringar i ren teknik, förnybar energi och energieffektiv infrastruktur samt utarbetande av incitament för att stödja energiintensiva industrier i deras klimatomställning. Ramen för hållbarhetsrapportering, särskilt rapporteringsstandarderna för klimatförändringar, tillhandahåller värdefulla mått som kan ligga till grund för investeringar i industrier med låga koldioxidutsläpp, projekt för förnybar energi, omställningsfinansiering och andra rena och gröna initiativ, vilket stöder både konkurrenskraften och uppnåendet av unionens klimatmål. En harmoniserad rapportering, i stället för en fragmenterad individuell uppgiftsinsamling, samt kompatibilitet med internationella standarder syftar till att undvika onödiga efterlevnadskostnader för både rapporterande företag och uppgiftsanvändare. Ett harmoniserat tillvägagångssätt möjliggör en omfattande förståelse av potentiella risker och möjligheter till förmån för företag, marknadsaktörer och beslutsfattare, vilket underlättar välgrundade och strategiska beslut.

text: 1.4 En väl avvägd ram för hållbarhetsrapportering stöder inte bara konkurrenskraften utan är också avgörande för att marknadsaktörerna ska kunna förstå och prissätta hållbarhetsrelaterade finansiella risker. Eftersom rapporteringsramen säkerställer att hållbarhetsinformationen på företagsnivå har lämplig kvalitet och kvantitet, kan den också säkerställa att ändamålsenlig, tillförlitlig och jämförbar information finns tillgänglig för investerare, kreditinstitut, andra finansmarknadsaktörer och myndigheter, inbegripet centralbanker och tillsynsmyndigheter. En sådan ram kan dessutom bidra till att förhindra att investeringsbeslut fattas på ofullständigt beslutsunderlag och på så sätt säkerställa att hållbarhetsrelaterade risker beaktas i tillräcklig utsträckning vid sådana beslut. Avsaknaden av hållbarhetsinformation skulle däremot kunna ge upphov till systemrisker som hotar den finansiella stabiliteten. Problem med tillgänglighet, kvalitet och detaljnivå vad gäller uppgifter om miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (ESG-uppgifter) samt bristande jämförbarhet och transparens är alltjämt en stor utmaning, inte bara för investerare utan även för kredit- och finansinstitut och myndigheter. ECB anser därför att en väl avvägd ram för hållbarhetsrapportering är avgörande för att åtgärda uppgiftsluckor i ramarna för hållbarhetspolitik, riskbedömning och riskövervakning för finanssektorn, i linje med målen för unionens ram för hållbar finansiering. I de fall då de föreslagna ändringarna av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2464

text: (nedan kallat direktivet om företagens hållbarhetsrapportering) syftar till att minska företagens rapporteringskostnader, även längs värdekedjan, är det viktigt att de fortsätter att stödja tillämpningen av strategier och åtgärder som rör identifiering och hantering av risker för finanssektorn.

text: 1.5 För att stödja att kommissionens mål uppnås och säkerställa att ramen för hållbarhetsrapportering kalibreras på lämpligt och proportionerligt sätt lämnar ECB vissa specifika tekniska synpunkter och förslag vad gäller de föreslagna ändringarna av CSRD och CSDDD, i syfte att förbättra det reviderade regelverket ytterligare.

text: 1.6 ECB stöder också kommissionens fortsatta arbete för att rationalisera och förenkla ramen för hållbar finansiering i syfte att minska företagens rapporteringskostnader, öka dess användbarhet för investerare och slutanvändare samt stödja gröna investeringar. För det första utgör den kommande översynen av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088

text: och av kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2021/2178

text: viktiga möjligheter till rationalisering. För det andra innebär integreringen av hållbarhetsinformation i den europeiska gemensamma kontaktpunkten möjligheter att avsevärt minska hindren för tillträde och i förlängningen sänka kostnaderna för att samla in och analysera hållbarhetsinformation. För det tredje erinrar ECB om sitt stöd till kravet att uppgifter måste rapporteras i enlighet med det enhetliga elektroniska rapporteringsformatet. Detta kommer att stödja uppgiftsbehandlingen och underlätta standardiseringen inom företagens IT-programvara, vilket bidrar till att minska företagens rapporteringskostnader. För att fullt ut dra nytta av det enhetliga elektroniska rapporteringsformatet rekommenderar ECB att kommissionen undersöker olika alternativ för att göra hela datasetet tillgängligt för slutanvändare så att det kan analyseras i lämpligt format, särskilt för att underlätta både utbyte av bulkdata och direkt åtkomst via en lämplig databasportal. Detta skulle t.ex. kunna uppnås genom att den europeiska gemensamma kontaktpunktens funktioner förbättras ytterligare.

text: 1.7 ECB uppmuntrar unionslagstiftarna att nå en överenskommelse om förslagen så snart som möjligt, dock senast i slutet av 2025. Vidare uppmanar ECB medlemsstaterna att införliva CSRD inom rimlig tid och stöder kommissionens avsikt att utarbeta och anta nödvändiga delegerade akter i god tid innan direktivförslagen träder i kraft. Dessa åtgärder är avgörande för att skapa rättssäkerhet för företag vad gäller hållbarhetsrapportering samt för att säkerställa att företag som omfattas av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2024/1760

text: (nedan kallat direktivet om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet (CSDDD)) får tillräckligt med tid för att förbereda sig för tillbörlig aktsamhet i fråga om hållbarhet och inom rimlig tid införa omställningsplaner enligt CSDDD.

text: 2. Direktivförslagens betydelse för ECB:s och Eurosystemets mål och uppgifter

text: 2.1 Hållbarhetsrelaterade aspekter, särskilt klimat- och naturkriserna, kan påverka hur centralbankerna fullgör sina mandat, särskilt när det gäller banktillsyn, finansiell stabilitet, penningpolitik och insamling av statistiska uppgifter.

text: 2.2 Betydelse för banktillsynen

text: 2.2.1 Inom ramen för sina tillsynsuppgifter och sitt bidrag till den finansiella stabiliteten har ECB varit en stark anhängare av unionens politiska insatser för att förbättra identifieringen och hanteringen av finansiella risker kopplade till hållbarhet, i syfte att bidra till kreditinstitutens säkerhet och sundhet och främja det finansiella systemets stabilitet.

text: 2.2.2 ECB har därför gett sitt uttryckliga stöd till lagstiftningsinitiativen för att skärpa kraven avseende ESG-risker för kreditinstitut och respektive mandat för behöriga myndigheter. I synnerhet de behöriga myndigheterna, däribland ECB, måste säkerställa att kreditinstituten har stabila styrnings- och riskhanteringsrutiner för att identifiera, mäta, hantera och övervaka ESG-risker på kort, medellång och lång sikt, och att kreditinstitut testar sin motståndskraft mot långsiktiga negativa effekter av ESG-faktorer. Detta inbegriper att förstå och hantera de konsekvenser som en lång rad miljöfaktorer, t.ex. förlust av biologisk mångfald och naturförstöring, kan få för de finansiella riskerna. De behöriga myndigheterna måste även bedöma och övervaka kreditinstitutens planer för att hantera de finansiella risker som följer av anpassnings- och omställningsprocessen, i enlighet med unionens, medlemsstaternas och, om tillämpligt, tredjeländernas relevanta regleringsmål, särskilt målet att uppnå klimatneutralitet.

text: 2.2.3 I detta sammanhang är tillgången till hållbarhetsrelaterad information av hög kvalitet, på både detaljerad och aggregerad nivå, avgörande för att ESG-relaterade finansiella risker ska kunna identifieras, bedömas och hanteras på ett lämpligt sätt. Tillgången till sådan information kommer också att göra det lättare för marknaden att prissätta sådana risker i enlighet med principen om en öppen marknadsekonomi. Det är mycket viktigt att en förenkling av kraven avseende hållbarhetsrapportering och tillbörlig aktsamhet inte begränsar kreditinstitutens uppgiftsinsamling avseende deras riskhanteringsverksamhet och riskhanteringsprocesser eller hindrar tillsynsmyndigheternas verksamhet.

text: 2.3 Betydelse för den finansiella stabiliteten

text: För att på ett korrekt sätt kunna bedöma de finansiella risker som följer av klimat- och naturkriser samt företagens anpassning till en mer hållbar ekonomi behöver det finnas tillförlitlig, konsekvent och jämförbar information från ett tillräckligt brett urval av företag om deras exponering mot hållbarhetsrelaterade risker inom olika sektorer, vilket också ECB och Europeiska systemrisknämnden (ESRB) har konstaterat i ett flertal rapporter. Sådan information är avgörande för att ECB och myndigheterna för finansiell stabilitet bättre ska kunna övervaka och hantera konsekvenserna av hållbarhetsrelaterade risker, särskilt de risker som klimat- och naturkriserna utgör, för den finansiella stabiliteten. För att fullt ut kunna dra nytta av ramen för hållbarhetsrapportering är det fördelaktigt att säkerställa både att informationen rapporteras av en tillräckligt bred uppsättning företag och att rapporteringsstandarden är enkel och har rätt inriktning. Detta tillvägagångssätt kan göra ramen mer effektiv och bidra till att förhindra att viktig information döljs, för att på så sätt säkerställa att rapporteringen har lämplig inriktning och ramen inte är alltför komplex.

text: 2.4 Betydelse för penningpolitiken

text: 2.4.1 Fysiska risker och omställningsrisker relaterade till klimat- och naturkriser har genomgripande konsekvenser för både prisstabilitet och finansiell stabilitet eftersom de påverkar ekonomins och det finansiella systemets struktur och konjunkturdynamik. ECB behöver därför beakta vilka konsekvenser dessa kriser får för att fastställa den lämpliga penningpolitiska inriktningen och fullgöra sitt prisstabilitetsmandat. En grundläggande förutsättning för att ECB ska kunna göra detta är att det finns tillgänglig hållbarhetsinformation.

text: 2.4.2 Efter ECB:s översyn av den penningpolitiska strategin 2021 tillkännagav ECB i juli 2022 flera åtgärder för att införliva klimatrelaterade överväganden i sina penningpolitiska transaktioner. I mars 2024 tillkännagav ECB dessutom att styrsystemet kommer att utformas för att göra det möjligt att införliva klimatrelaterade överväganden i framtida strukturella penningpolitiska transaktioner. Ramen för hållbarhetsrapportering är relevant för hur dessa penningpolitiska åtgärder utformas, eftersom den kan ge information om t.ex. växthusgasutsläpp, omställningsplaner och mål för minskade koldioxidutsläpp, gröna investeringar och användningen av gröna finansieringsinstrument på företagsnivå. De planerade åtgärder som ECB har tillkännagett kan därför komma att påverkas av de föreslagna ändringarna av CSRD. Framför allt skulle det begränsa tillgången till uppgifter på företagsnivå om färre företag omfattas av kraven på hållbarhetsrapportering i enlighet med CSRD, vilket skulle försämra Eurosystemets förmåga att göra en detaljerad bedömning av klimatrelaterade finansiella risker i sina penningpolitiska transaktioner. Om CSRD genomförs med fördröjning i euroländernas nationella lagstiftning och CSRD och CSDDD senareläggs såsom har föreslagits, kan det dessutom inverka negativt på Eurosystemets förmåga att genomföra de tidigare tillkännagivna åtgärderna.

text: 2.4.3 Som en del av ECB:s klimat- och naturplan har ECB slutligen åtagit sig att bedöma vilka konsekvenser som naturförstöring – och dess växelverkan med klimatet – får för ekonomin och det finansiella systemet samt att bedöma ECB:s egen exponering mot relaterade risker genom sina portföljinnehav i balansräkningen. För att kunna göra detta behöver ECB ha tillgång till solida uppgifter, inbegripet CSRD-kraven på hållbarhetsrapportering som rör biologisk mångfald och ekosystem. Även uppgifter om andra miljöfaktorer, t.ex. föroreningar, vattenresurser och marina resurser, resursanvändning och cirkulär ekonomi, som visserligen fortfarande är i sin linda, kan vägas in i ECB:s bedömningar.

text: 2.5 Betydelse för insamlingen av statistiska uppgifter

text: För att kunna utföra sina uppgifter och sin verksamhet förlitar sig ECB så långt som möjligt på befintliga officiella uppgifter för att begränsa rapporteringsbördan för uppgiftslämnarna. I detta sammanhang skulle tillgången till mycket standardiserad hållbarhetsrelaterad information från en tillräckligt bred uppsättning företag göra det möjligt för ECB att bättre fullgöra sina uppgifter genom att sammanställa statistiska indikatorer med högre täckning och bättre kvalitet vad gäller hållbar finansiering, koldioxidutsläpp och fysiska risker.

text: 3. Företagens hållbarhetsrapportering

text: 3.1 Rapporteringsskyldighetens tillämpningsområde

text: 3.1.1 Enligt de föreslagna ändringarna av CSRD kommer tillämpningsområdet för skyldigheten vad gäller hållbarhetsrapportering att begränsas till stora företag och moderföretag i en stor koncern med i genomsnitt över 1000 anställda under räkenskapsåret.

text: 3.1.2 ECB ser vissa fördelar med det förändrade tillämpningsområdet. Vad gäller spar- och investeringsunionen skulle den avskaffade åtskillnaden mellan börsnoterade och onoterade företag kunna få positiva effekter. Det är viktigt att företag har tillgång till lämplig finansiering i olika faser av sin livscykel, och en börsnotering kan spela en viktig roll, särskilt i senare tillväxtskeden. Det bör därför säkerställas att kostnaden för att uppfylla CSRD-kraven inte avskräcker företag som överväger börsnotering.

text: 3.1.3 ECB konstaterar dock att den föreslagna minskningen av tillämpningsområdet utgör en betydande förändring av CSRD. Som konstateras i förslaget skulle antalet företag som omfattas av kraven på hållbarhetsrapportering minska med omkring 80 procent. En sådan ändring skulle kunna avsevärt begränsa de berörda parternas tillgång till viktig information och eventuellt leda till följande oönskade resultat.

text: 3.1.4 För det första skulle den föreslagna minskningen av tillämpningsområdet leda till att det totalt sett blir sämre tillgång till hållbarhetsrelaterad information, inbegripet information om de växthusgasutsläpp som genereras av företag. CSRD:s nuvarande tillämpningsområde beräknas t.ex. täcka endast cirka 37 procent av de koldioxidutsläpp som genereras av företag i unionen. Den föreslagna minskningen av tillämpningsområdet kommer att göra att denna procentandel blir betydligt lägre och kan till och med leda till att vissa betydande utsläppare – däribland företag med inriktning på fossila bränslen – inte omfattas av rapporteringsskyldigheten. Den resulterande uppgiftsbristen kan dölja klimatrelaterade finansiella risker. Mer generellt kan den dock leda till att hållbarhetsinformation får en minskad betydelse som underlag för unionens prioriteringar, t.ex. konkurrenskraftskompassens prioriteringar, i enlighet med punkt 1.3.

text: 3.1.5 För det andra kommer de föreslagna ändringarna av CSRD att leda till att vissa företag som i nuläget rapporterar enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/95/EU

text: (nedan kallat direktivet om icke-finansiell rapportering) inte längre omfattas av kraven på hållbarhetsrapportering. I direktivet om icke-finansiell rapportering fastställs krav på hållbarhetsrapportering för stora företag som är företag av allmänt intresse med i genomsnitt över 500 anställda under räkenskapsåret. Dessa företag står för en betydande del av den totala omsättningen för stora företag i unionen, uppskattningsvis 77 procent. Detta gäller även om sådana företag endast utgör en minoritet av de stora företagen, uppskattningsvis 33 procent.

text: 3.1.6 För det tredje kommer det minskade tillämpningsområdet för rapporteringsskyldigheten att påverka gruppen av kreditinstitut som omfattas av kraven på hållbarhetsrapportering. Enligt nuvarande CSRD omfattas samtliga kreditinstitut av kraven på hållbarhetsrapportering. ECB uppskattar dock att den föreslagna minskningen av tillämpningsområdet för CSRD skulle leda till att ungefär vart åttonde betydande institut och en stor majoritet av de mindre betydande instituten inte längre skulle omfattas av kraven på hållbarhetsrapportering. Detta skulle leda till en ofullständig uppsättning av offentligt tillgänglig ESG-information från banksektorn, vilket skulle utgöra ett hinder för målet om att unionens ram för hållbar finansiering ska garantera heltäckande transparens för finansmarknaderna. För att göra en korrekt bedömning av de ESG-risker som kreditinstitut och finansmarknader ställs inför behöver tillsynsmyndigheterna dessutom inhämta lämpliga och tillräckligt detaljerade uppgifter från alla institut som är exponerade mot sådana risker. Här ska det framhållas att ESG-risker inte nödvändigtvis står i proportion till ett instituts storlek. I detta avseende skulle betydande instituts hållbarhetsrapportering ge ytterligare information jämfört med upplysningarna inom pelare 3 i tillsynsramen, särskilt om ESG-risker utöver klimatet. ECB rekommenderar därför att åtminstone alla betydande institut ska fortsätta att omfattas av kraven på hållbarhetsrapportering, oavsett antalet anställda.

text: 3.1.7 Med tanke på dessa nackdelar uppmanar ECB unionslagstiftarna att ytterligare överväga hållbarhetsrapporteringens tillämpningsområde för att säkerställa att det är väl avvägt även i fortsättningen. Det kan finnas ytterligare alternativ som skulle kunna bidra till kommissionens förenklingsmål, samtidigt som fler av hållbarhetsrapporteringens fördelar för konkurrenskraften och hanteringen av klimat- och naturrelaterade risker bibehålls. En möjlighet skulle kunna vara att i de föreslagna ändringarna av CSRD införa en rapporteringsskyldighet för stora företag och moderföretag i en stor koncern med i genomsnitt över 500 anställda men färre än 1000 anställda under räkenskapsåret (nedan kallade medelstora företag). Medelstora företag skulle kunna omfattas av ett rapporteringskrav i enlighet med särskilda förenklade standarder för hållbarhetsrapportering som är proportionella och relevanta för dessa företags kapacitet och egenskaper och för deras verksamheters omfattning och komplexitet. Som påpekas i punkt 3.1.6 föreslår ECB dessutom att åtminstone alla betydande institut ska omfattas av kraven på hållbarhetsrapportering. Detta inbegriper betydande institut med färre än 500 anställda, som bör omfattas av samma krav som medelstora företag.

text: 3.1.8 Fördelen med detta alternativ skulle vara att ett brett spektrum av företag omfattas av rapporteringskrav samtidigt som standarderna för hållbarhetsrapportering är förenklade och proportionella. Detta skulle kunna avsevärt förbättra informationens tillgänglighet och tillförlitlighet och samtidigt minska företagens rapporteringsarbete. Genom de föreslagna ändringarna av CSRD införs dessutom en tröskeleffekt för hållbarhetsrapportering. Detta medför en risk för att stora företag och moderföretag i en stor koncern med i genomsnitt över 1000 anställda under räkenskapsåret lägger ut arbete på entreprenad, och därigenom på artificiell väg minskar antalet anställda under tröskelvärdet, för att undvika hållbarhetsrapportering. Införandet av förenklade rapporteringsstandarder för medelstora företag skulle på ett effektivt sätt kunna begränsa incitamenten för företag att på artificiell väg minska det rapporterade antalet anställda eftersom det då blir en mer stegvis strategi för rapporteringsskyldigheten.

text: 3.1.9 Slutligen konstaterar ECB att tillämpningsområdet för skyldigheten vad gäller hållbarhetsrapportering också har minskats för tredjelandsföretag i och med att tröskelvärdena för nettoomsättning har höjts väsentligt när det gäller hållbarhetsrapportering. Dessa ändringar skulle innebära att fler tredjelandsföretag med verksamhet i unionen inte skulle behöva uppfylla kraven på hållbarhetsrapportering än vad som gäller med nuvarande CSRD. Detta skulle öka skillnaden i uppgiftstillgången mellan de företag som finns i unionen respektive i tredjeländer, vilket får negativa konsekvenser för finansinstitutens riskhantering. På kort sikt kan det också skapa en konkurrensnackdel för stora företag med huvudkontor i unionen. ECB rekommenderar därför att tröskelvärdena för omsättning inte ändras för tredjelandsföretag.

text: 3.2 Frivilliga rapporteringsstandarder

text: 3.2.1 ECB välkomnar att de föreslagna ändringarna av CSRD skulle innebära att frivilliga rapporteringsstandarder införs för företag som inte omfattas av hållbarhetsrapportering enligt CSRD. Sådana frivilliga standarder bör utformas för att hjälpa företag att tillhandahålla den viktigaste hållbarhetsinformationen i ett strukturerat och harmoniserat format. Valfri rapportering har dock betydande nackdelar om populationen av företag som använder frivilliga standarder är alltför omfattande och varierande sett till storlek och komplexitet.

text: 3.2.2 Dessa nackdelar kommer sannolikt att inverka negativt på hållbarhetsuppgifternas kvalitet, tillgänglighet och tillförlitlighet, både på individuell och på aggregerad nivå. För det första kan valfri rapportering leda till en självselektionsbias, så att företag som får goda resultat när det gäller hållbarhetsaspekter rapporterar frivilligt, medan företag som inte får lika goda resultat avstår från att rapportera. För det andra finns det en risk för grönmålning om valfri rapportering tillåts enligt den frivilliga standarden: företag kan selektivt offentliggöra information och på så vis ge en missvisande bild av sina hållbarhetsresultat. För det tredje bör det understrykas att valfri rapportering inte kommer att omfattas av någon form av kontroll, t.ex. revisors bestyrkande. För det fjärde kan uppgifternas begränsade kvalitet och jämförbarhet leda till att företagen exponeras för ökade rättsliga risker. Dessa problem kan leda till systematiska och okvantifierbara snedvridningar när aggregerad hållbarhetsinformation beräknas av uppgiftsanvändare, såsom företag, investerare, kreditinstitut och myndigheter. För att åtgärda uppgiftsluckor kan företag som omfattas av kraven på hållbarhetsrapportering enligt CSRD t.ex. behöva använda sig av proxyvariabler, som måste vara konservativa. Det är viktigt att dessa proxyvariabler beräknas på ett robust sätt, för om de baseras på snedvridna och otillförlitliga sektorsgenomsnitt kommer de rapporterade uppgifterna att hålla låg kvalitet, vilket begränsar företagets förutsättningar att förstå sina hållbarhetsrelaterade risker, konsekvenser och möjligheter. Ett alltför stort beroende av valfri rapportering skulle därför kunna leda till en systemomfattande brist på tillförlitliga och jämförbara uppgifter. Detta kan göra det svårt för centralbanker och tillsynsmyndigheter att få fram korrekta aggregerade uppgifter, vilket är avgörande för att de ska kunna fullgöra sitt mandat. Om det saknas tillförlitliga och jämförbara uppgifter kan det dessutom begränsa kreditinstitutens förmåga att på ett effektivt sätt hantera hållbarhetsrisker, vilket leder till risker för den finansiella stabiliteten och för ekonomin i stort.

text: 3.2.3 Av dessa skäl rekommenderar ECB ett bättre avvägt tillämpningsområde för den obligatoriska hållbarhetsrapporteringen för att få en tillräckligt stor rapporterande population, i enlighet med vad som föreslås i avsnitt 3.1.

text: 3.3 Tak för värdekedjan

text: 3.3.1 ECB bekräftar målet med det tak för värdekedjan som införs genom de föreslagna ändringarna av CSRD. Taket för värdekedjan innebär att medlemsstaterna vid rapportering av hållbarhetsinformation enligt CSRD måste säkerställa att företagen inte begär mer information från företag i sin värdekedja än vad som anges i de frivilliga standarderna, med undantag för information som vanligtvis delas inom den berörda sektorn. Detta är utformat för att minska den nedsippringseffekt som kraven på hållbarhetsrapportering leder till för mindre företag.

text: 3.3.2 Det är viktigt att finansmarknadsaktörer kan fatta välgrundade låne- och investeringsbeslut och genomföra lämplig riskhanteringsverksamhet och lämpliga riskhanteringsprocesser. ECB välkomnar därför att taket för värdekedjan har utformats på ett sådant sätt att det inte verkar hindra företag från att begära hållbarhetsinformation för andra ändamål än hållbarhetsrapportering enligt CSRD. Det förefaller som om företagen kan fortsätta att begära sådan information, särskilt för en effektiv bedömning och hantering av hållbarhetsrisker. ECB rekommenderar vissa ändringar för att ytterligare förtydliga denna punkt.

text: 3.4 Standarder för hållbarhetsrapportering

text: 3.4.1 ECB välkomnar kommissionens avsikt att anta en delegerad akt för att revidera och rationalisera den första uppsättningen europeiska standarder för hållbarhetsrapportering (ESRS). Rapporteringen i enlighet med ESRS kan vara en utmaning för vissa företag, särskilt under de första genomförandeåren och i synnerhet för enheter som inte tidigare omfattats av kraven på hållbarhetsrapportering. Med tanke på att ESRS är nytt och komplext och att regleringslandskapet och rapporteringsrutinerna snabbt utvecklas är det ändamålsenligt med riktade förbättringar av standarderna för att åtgärda eventuella brister som visar sig efterhand som företag, revisorer och användare får mer erfarenhet. ECB ställer sig bakom en samlad insats för att förenkla och rationalisera ESRS-strukturen för att förbättra användbarheten och minska redundansen. Dessa insatser bör bli föremål för en noggrann översyns- och samrådsprocess. ECB är därför redo att bidra till kommissionens arbete med att se över ESRS genom att utveckla en förenklad rapporteringsstandard för medelstora företag enligt rekommendationen i punkt 3.1.7 samt utveckla frivilliga standarder inom ramen för de föreslagna ändringarna av CSRD.

text: 3.4.2 När insatser görs för att rationalisera och förenkla ESRS är det viktigt att man behåller datapunkter som är relevanta för tillsyn och penningpolitik. ECB rekommenderar därför att de flesta datapunkter från ESRS E1 (klimatförändringar) bibehålls, liksom de viktigaste datapunkterna från ESRS E4 (biologisk mångfald och ekosystem). Datapunkterna i dessa ESRS är viktiga för att bedöma och hantera fysiska risker och omställningsrisker som företag och finansinstitut exponeras mot samt för att utveckla riskhanteringsmetoder i syfte att hantera klimat- och naturrelaterade risker. För det första kan den information som lämnas vid hållbarhetsrapportering, t.ex. geolokaliseringsuppgifter om företagstillgångar, bidra till att identifiera tillgångar och intäkter som exponeras mot fysiska risker samt till att uppskatta förluster som orsakas av extrema väderhändelser. För det andra är det med avseende på omställningsrisker viktigt att ha information om bland annat de förväntade finansiella effekterna av omställningspolitiken samt uppgifter om utsläpp, utsläppsminskningsmål, energieffektivitet och strandade tillgångar. För att hantera omställningsrisker är det dessutom avgörande med information om företagens omställningsplaner, inklusive hävstänger för utfasning av fossila bränslen och investeringar och resurser som har allokerats till planen. Detta inbegriper även kravet att offentliggjorda omställningsplaner måste säkerställa att företagets affärsmodell och affärsstrategi är förenliga med omställningen till en hållbar ekonomi och med målen att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 °C i linje med Parisavtalet samt att uppnå klimatneutralitet i unionen senast 2050, i enlighet med den europeiska klimatlagen. ECB rekommenderar dock en översyn av andra delar av ESRS för att förbättra standardernas inriktning, relevans och användbarhet. Vidare välkomnar ECB att revideringarna syftar till att ge ytterligare vägledning om tillämpningen av väsentlighetsprincipen och förtydligande av skillnaden mellan obligatoriska och frivilliga datapunkter i ESRS.

text: 3.4.3 ECB välkomnar i hög grad det arbete som redan har utförts för att säkerställa kompatibilitet mellan ESRS respektive internationella standarder och ramar för hållbarhetsrapportering. En hög kompatibilitet gör det lättare att integrera och jämföra ramar och rapporteringssystem och avsevärt minska rapporteringskostnaderna för företag, särskilt för dem som är verksamma i flera jurisdiktioner. ECB rekommenderar att en förenkling av unionens ram för hållbarhetsrapportering inte ska leda till minskad kompatibilitet. En översyn av ESRS bör syfta till att upprätthålla eller förbättra kompatibiliteten mellan unionsstandarder och internationella standarder, utan att påverka målen i den europeiska gröna given och handlingsplanen för finansiering av hållbar tillväxt.

text: 3.5 Bestyrkandeuppdrag med begränsad säkerhet

text: 3.5.1 Genom de föreslagna ändringarna av CSRD avskaffas kommissionens tidsfrist för att anta standarder för bestyrkandeuppdrag med begränsad säkerhet senast i oktober 2026 och den bestämmelse som ger kommissionen befogenhet att anta standarder för rimlig säkerhet stryks. I stället kommer kommissionen att utfärda riktlinjer om bestyrkandeuppdrag med begränsad säkerhet senast 2026.

text: 3.5.2 ECB understryker hur viktigt det är med en stabil och harmoniserad verifieringsprocess för företagens hållbarhetsrapportering, inbegripet revisionskrav. Revisionskrav är avgörande för att skapa säkerhet för alla berörda parter och säkerställa att den information som företagen rapporterar är trovärdig och tillförlitlig. Informationens ökade tillförlitlighet kommer att stödja utvecklingen och den efterföljande integrationen av finansmarknaderna, inte bara när det gäller finansieringen av omställningen utan även företagens och kreditinstitutens hantering av hållbarhetsrelaterade risker.

text: 3.5.3 Därför rekommenderar ECB att kommissionens riktlinjer om bestyrkandeuppdrag med begränsad säkerhet antas och offentliggörs så snart som möjligt. Helst bör dessa riktlinjer snabbt följas av bindande standarder för bestyrkandeuppdrag med begränsad säkerhet. ECB rekommenderar dessutom att kommissionen behåller möjligheten att ytterligare förbättra verifieringsprocessen genom att anta standarder för bestyrkandeuppdrag med rimlig säkerhet. Kommissionen bör överväga att göra detta så snart det har gått tillräckligt med tid efter de första årens CSRD-rapportering.

text: 3.6 Sektorsspecifika standarder

text: 3.6.1 Med de föreslagna ändringarna av CSRD stryks kommissionens befogenhet att anta sektorsspecifika standarder.

text: 3.6.2 Ramen för hållbarhetsrapportering enligt CSRD är utformad så att den omfattar tre nivåer: sektorsövergripande standarder, sektorsspecifika standarder och enhetsspecifika upplysningar. Syftet med denna utformning var att säkerställa att rapporteringen kan harmoniseras och jämföras, samtidigt som den kan fånga upp gemensamma aspekter av de risker, möjligheter och effekter som företag inom specifika sektorer ställs inför. De sektorsspecifika standarderna hade till uppgift att skapa en jämförbar rapportering från företag i samma sektor, vilket är värdefullt för investerare, myndigheter och andra användare av hållbarhetsinformation. En jämförbar rapportering begränsar möjligheten att företag i samma sektor tolkar samma ESRS-datapunkt på olika sätt och främjar därigenom likvärdiga konkurrensvillkor för företag samtidigt som den gör att användare och myndigheter kan generera ändamålsenliga aggregerade ESG-uppgifter och statistikindikatorer. Fördelarna med sektorsspecifika standarder skulle vara särskilt relevanta för finansinstitut eftersom de sammanställer information från flera ekonomiska sektorer. För det första skulle sektorsspecifika standarder göra det möjligt för finansinstitut att differentiera mellan ESG-risker inom en och samma sektor, dvs. att bedöma och jämföra företag i en viss sektor, och därigenom kanalisera investeringar till de företag som är bäst förberedda för omställningen. För det andra skulle sektorsspecifika standarder för den finansiella sektorn minska risken för att avvikande tolkningar och tillvägagångssätt utvecklas och tillämpas av enskilda finansinstitut när de utarbetar sina egna upplysningar. I gengäld skulle dessa fördelar stödja en effektiv och ändamålsenlig tillsyn från de behöriga myndigheternas sida.

text: 3.6.3 Om kommissionens befogenhet att anta sektorsspecifika standarder avskaffas skulle ECB ändå uppmuntra kommissionen att överväga att anta sektorsspecifika riktlinjer för att främja ett gemensamt tillvägagångssätt för att genomföra ESRS inom enskilda sektorer, med tanke på de fördelar som sektorsspecifika standarder innebär.

text: 4. Tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet

text: 4.1 Omställningsplaner

text: 4.1.1 ECB välkomnar att man har bibehållit företagens skyldighet enligt CSDDD att anta och genomföra tydliga och högkvalitativa omställningsplaner för att begränsa klimatförändringarna. En robust omställningsplanering är ett viktigt verktyg inte bara för att företagen ska kunna strukturera, utforma och övervaka sin övergripande strategi för att anpassa sin verksamhet till övergången till ett koldioxidsnålt samhälle, utan också för att fastställa de riskhanteringsmetoder som krävs för att hantera relaterade finansiella risker. Genom att ha tillgång till framåtblickande information från icke-finansiella företags omställningsplaner kan ECB skapa sig en bild av vilka åtgärder som enskilda företag åtar sig att vidta för att minska koldioxidutsläppen, liksom vilka omställningsrisker som företag och ekonomin som helhet ställs inför. Sådan information kan således utgöra ett relevant underlag när penningpolitiska åtgärder utformas. Vidare är denna information relevant för finansinstitutens affärsutvecklings- och riskhanteringsprocesser. Genom att ha tillgång till sådan information kan finansinstitut förstå kundernas omställningsbehov och omställningsrisker och hjälpa dem att anpassa sitt produktutbud. Med hjälp av omställningsplaner kan dessutom finansinstitut, investerare, centralbanker och tillsynsmyndigheter bedöma de potentiella finansiella risker som uppstår till följd av att deras portföljer inte är i linje med unionens relevanta regleringsmål. Omställningsplaner utgör dessutom en viktig informationskälla för myndigheter som utövar sina befogenheter i fråga om tillsyn och finansiell stabilitet.

text: 4.1.2 ECB befarar att de föreslagna ändringarna av CSDDD som justerar den relevanta bestämmelsen om omställningsplaner kan leda till oklarheter. Det finns en risk för att den reviderade formuleringen kan misstolkas som att företagen är skyldiga att anta omställningsplaner, men inte att genomföra dem. Detta skulle kunna undergräva syftet med kravet, öka risken för grönmålning och minska omställningsplanernas användbarhet för investerare och finansinstitut som ett sätt att kanalisera investeringar till de företag som förbereder sig för omställningen. ECB rekommenderar därför att formuleringen av den relevanta bestämmelsen förtydligas i de föreslagna ändringarna av CSDDD för att säkerställa att omställningsplanerna faktiskt genomförs.

text: 4.2 Översynsklausul för den finansiella sektorn

text: 4.2.1 Genom de föreslagna ändringarna av CSDDD stryks översynsklausulen där det fastställs att kommissionen senast den 26 juli 2026 ska lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om nödvändigheten i att fastställa ytterligare krav på tillbörlig aktsamhet i fråga om hållbarhet som är anpassade till reglerade finansiella företag. ECB instämmer i att tidsplanen för rapportens utarbetande inte ger tillräckligt med tid för översyn.

text: 4.2.2 ECB anser dock att reglerade finansiella företag inte ska behandlas på ett annat sätt än företag inom andra sektorer, och det gäller även i fråga om CSDDD. För att privat finansiering effektivt ska kunna hantera risker och stödja den gröna omställningen av den reala ekonomin är det avgörande att reglerings- och lagstiftningskraven är enhetliga inom alla sektorer. Framför allt kan CSDDD:s krav på tillbörlig aktsamhet bidra till att säkerställa att finansinstitut på ett systematiskt sätt integrerar hållbarhetsfrågor i sina besluts- och riskhanteringsrutiner. Detta kommer också att bidra till att skapa större tydlighet i fråga om finansinstitutens skyldigheter inom detta område och om riskerna för klimat- och miljörelaterade rättstvister för finanssektorn.

text: 4.2.3 Av dessa skäl rekommenderar ECB att översynsklausulen i CSDDD bibehålls, men föreslår att en längre tidsplan fastställs för utarbetandet av kommissionens rapport.

text: I de fall där ECB rekommenderar att förslagen ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska i EUR-Lex.

text: Utfärdat i Frankfurt am Main den 8 maj 2025.

text: Christine Lagarde

text: ECB:s ordförande

text: Europeiska centralbankens yttrande av den 8 maj 2025 om förslag till ändringar av kraven på företagens hållbarhetsrapportering och tillbörliga aktsamhet (

text: Europeiska unionens officiella tidning

text: III Förberedande akter

text: EUROPEISKA CENTRALBANKEN

text: Europeiska centralbanken