author: Helena Andersson jur.kand.

text: Sekretesslagen (1980:100)

text: gällde fram till den 29 juni 2009 och offentlighets- och sekretesslag (

text: ) trädde i kraft den 30 juni 2009. Skälen till att ersätta

text: sekretesslagen

text: med en ny lag har främst varit att man velat göra lagen mer användarvänlig genom att förse lagen med en innehållsförteckning, dela upp lagen i avdelningar, förse kapitel med underrubriker, förenkla språket samt genom att föra in grundläggande principer, som tidigare enbart framgått av förarbeten och praxis, i lagstiftningen. Det är med andra ord huvudsakligen strukturella och språkliga förändringar som gjorts medan innehållet i de materiella bestämmelserna i stort är oförändrat. Av den anledningen är rättsfall som hänvisar till

text: sekretesslagen

text: fortfarande aktuella.

text: Lagens första kapitel ger en allmän överblick av lagstiftningens innehåll.

heading: 1 kap. Lagens innehåll

text: 1 kap. Lagens innehåll

text: Offentlighetsprincipen

text: som ger allmänheten rätt att ta del av handlingar hos offentliga organ får enbart begränsas genom hemligstämpling och i vilka syften rätten att ta del av

text: allmänna handlingar

text: får begränsas räknas upp i

text: 2 kap 2 § tryckfrihetsförordningen

text: . En konsekvens av detta är att myndigheten är skyldig att på begäran från enskild lämna ut uppgifter som inte omfattas av

text: sekretess

text: . Skyldigheten gäller oavsett om begäran framställs skriftligt eller muntligt.

text: Enskildas

text: yttrandefrihet

text: får enbart inskränkas genom bestämmelser i lag och i vilka syften yttrandefriheten får begränsas räknas upp i

text: 2 kap

text: och

text: 13 §§

text: regeringsformen

text: Tryckfrihetsförordningen

text: , bestämmelserna om yttrandefrihet tillsammans med offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: reglerar hur offentliga organ ska hantera allmänna handlingar och villka uppgifter/handlingar som omfattas av tystnadsplikt och sekretess.

text: Sekretess gäller mot allmänheten, mellan olika myndigheter och mellan olika verksamhetsgrenar inom samma myndighet.

text: Under hur lång tid en uppgift/handling ska omfattas av tystnadsplikt och sekretess framgår av varje paragraf i offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: men att en myndighet hemligstämplat en handling innebär inte att handlingen alltid ska vara hemligstämplad under den tidsperioden. Om en uppgift/handling omfattas av tystnadsplikt/sekretess ska prövas på nytt vid varje enskilt utlämnande. (JO 1993/94 s 509)

heading: 1 kap. 1 §

text: 1 kap. 1 §

heading: 2 kap. Lagens tillämpningsområde

text: 2 kap. Lagens tillämpningsområde

text: Paragrafen motsvaras av

text: 1 kap 6 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Den här lagen ska tillämpas av alla organ där offentlighetsprincipen tillämpas och där det finns allmänna handlingar. Vilka organ som, utöver myndigheter och kommuner, ska tillämpa lagen framgår av lagens

text: 2 kap

text: 5 §§

text: samt av bilagan till lagen.

text: Den personkrets som är bunden av tystnadsplikt och sekretess är i första hand de som är anställda vid organ som ska tillämpa den här lagen. Fysiska personer som agerar som uppdragstagare åt sådana organ anses vara knutna till verksamheten på ett sådant sätt att de också är bundna av offentlighetsprincipen och bestämmelserna om tystnadsplikt och sekretess. (

text: RÅ 1996 ref 25

text: , JO 2001/02 s 252)

text: Sekretess innebär ett förbud mot att röja en uppgift som omfattas av sekretess, vare sig det sker muntligen eller genom att lämna ut handlingar som innehåller sekretessbelagda uppgifter. Sekretess innebär också ett förbud mot att utnyttja sekretessbelagda uppgifter utanför den verksamhet i vilken sekretess gäller för uppgiften.

text: En konsekvens av den här bestämmelsen är att alla uppgifter som inte omfattas av sekretess enligt denna lag är offentliga under förutsättning att det handlar om uppgifter som finns i allmänna handlingar. För att myndigheten ska kunna vägra att lämna ut en uppgift i en allmän handling till en enskild, eller vilken uppgift som helst till en annan myndighet, måste uppgiften omfattas av sekretess.

text: Ytterligare en konsekvens är att en myndighet inte kan ingå avtal eller annan överenskommelse om att hemlighålla andra uppgifter än de som ska hemlighållas enligt denna lag.

heading: 2 kap. 1 §

text: 2 kap. 1 §

heading: 3 kap. Definitioner

text: 3 kap. Definitioner

text: Centrala begrepp i den här lagen definieras i syfte att underlätta tillämpningen av lagen. Begreppet "sekretessreglerad uppgift" är nytt och ska användas i syfte att tydliggöra att en uppgift/handling som omfattas av en bestämmelse i lagen ska sekretessbedömas vid varje enskild situation och prövas i enlighet med angivna förutsättningar. Lagstiftaren vill med det här begreppet bl a poängtera att den tid som en uppgift kan vara sekretessbelagd enligt en viss bestämmelse inte är definitiv utan enbart anger en maxgräns för hur lång tid uppgiften/handlingen kan sekretessbeläggas.

text: Sekretessreglerna är vanligen utformade för att gälla i vissa ärenden, i vissa verksamheter och hos vissa myndigheter. En bestämmelse som ska tillämpas direkt av en myndighet brukar kallas för primär sekretess. Offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: innehåller ingen generell regel om överföring av sekretess när sekretessbelagda uppgifter överlämnas mellan olika myndigheter. Men det finns regler som innebär att sekretess följer med en uppgift till en annan myndighet i speciella situationer. Det brukar kallas för sekundär sekretess.

text: Begreppet sekretessreglerad uppgift ska också tydliggöra att, i de fall det finns en bestämmelse om överföring av sekretess till en annan myndighet, den mottagande myndigheten ska göra en självständig bedömning enligt den aktuella sekretessbestämmelsen.

heading: 3 kap. 1 §

text: 3 kap. 1 §

heading: 4 kap. Allmänna åtgärder för att underlätta sökande efter allmänna handlingar, m.m.

text: 4 kap. Allmänna åtgärder för att underlätta sökande efter allmänna handlingar, m.m.

text: Paragrafen motsvarar

text: 15 kap 9 §

text: i sekretesslag (

text: Offentliga arbetsgivare är enligt

text: sekretesslagen

text: skyldiga att följa kraven på en god offentlighetsstruktur vid användning av informationsteknik. Kravet på god offentlighets- och sekretesstruktur i datasystemen har gällt ända sedan 1982 och med god offentlighetsstruktur menas att allmänna handlingar bör hållas åtskilda från andra handlingar. (

text: RÅ 1998 ref. 44

text: I de fall en myndighet anlitat ett privat företag för att utföra vissa uppgifter ska handlingar som hanteras inom det uppdraget anses som allmänna handlingar och myndigheten ska på begäran och efter sekretessprövning lämna ut handlingarna till enskilda. (

text: RÅ 1996 ref 25

text: RÅ 1989 ref 29

text: En införd uppgift i en allmän handling får aldrig raderas bort och om någon uppgift ändras i en allmän handling ska det i efterhand gå att se att ändringen gjorts. Ett brev som har getts in till en myndighet och som därefter återkallas får inte förstöras oavsett om detta sker i samförstånd med ingivaren eller inte (se JO 1994/95:JO1 s. 593).

heading: 4 kap. 1 §

text: 4 kap. 1 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 15 kap 11 §

text: i sekretesslag (

text: Syftet med bestämmelsen är att allmänheten i stort sett ska ha samma möjligheter att söka efter allmänna handlingar som anställda vid myndigheten. Detta brukar kallas likställighetsprincipen. (JO 2003/2004 s 405)

text: Datalagrade förteckningar över in- och utgående e-postmeddelanden (e-postlogg) hos myndigheter är allmänna handlingar även om innehållet i meddelandet inte är en allmän handling. (

text: RÅ 1998 ref. 44

text: JO 2001/02 s. 460

heading: 4 kap. 2 §

text: 4 kap. 2 §

heading: 5 kap. Registrering av allmänna handlingar och sekretessmarkering

text: 5 kap. Registrering av allmänna handlingar och sekretessmarkering

text: Paragrafen motsvarar

text: 15 kap 1 §

text: i sekretesslag (

text: Allmänna handlingar som kommit in till eller upprättats hos en myndighet ska registreras utan dröjsmål om det inte är uppenbart att de är av ringa betydelse för myndighetens verksamhet.

text: Registreringsskyldigheten gäller för alla handlingar oavsett om de skickats via post, bud, fax eller e-post.

text: Allmänna handlingar för vilka sekretess inte gäller måste inte registreras om handlingarna hålls så ordnade att det utan svårighet kan fastställas att handlingen har kommit in eller upprättats.

text: Riksarkivet har i sina föreskrifter angett vilka handlingar som är av tillfällig eller ringa betydelse för verksamheten vid myndigheter och som ska gallras, se

text: RA-FS 1997:6

text: 8 §§

text: En anteckning om sekretess får enbart göras om uppgifter i handlingen kan omfattas av sekretess enligt en bestämmelse i offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: eller annan lag som offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: hänvisar till. Det ska framgå av anteckningen att det inte är ett bindande avgörande av sekretessfrågan så av den anledningen bör ordet hemlig inte användas utan istället bör anteckningen formuleras som ”särskild prövning” / ”sekretessärende”.

heading: 5 kap 1 §

text: 5 kap 1 §

heading: 6 kap. Utlämnande av allmänna handlingar och uppgifter, överklagande, m.m.

text: 6 kap. Utlämnande av allmänna handlingar och uppgifter, överklagande, m.m.

text: Tryckfrihetsförordningen (1949:105)

text: reglerar vilken typ av handlingar som ska ses som allmänna, minimikrav för hur uppgifter/handlingar ska utlämnas och om hur allmänna handlingar ska förvaras. Att alllmänna handlingar ska utlämnas skyndsamt framgår av

text: 2 kap 13 § tryckfrihetsförordningen

heading: 6 kap 1 §

text: 6 kap 1 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 15 kap 6 § i sekretesslagen (1980:100)

text: En och samma handling kan förekomma i flera exemplar och förvaras hos flera myndigheter. Var och en av dessa myndigheter är då förvarande myndighet, oavsett vilken myndighet som förvarar originalet, och en begäran om att få ut en handling ska självständigt prövas av den myndighet som begäran getts in till.

text: För handlingar som är av synnerlig betydelse för rikets säkerhet får regeringen i förordning föreskriva att endast en viss myndighet får pröva frågan om utlämnande av handlingen. Finns det sådana regler gäller alltså ett undantag från regeln att det är den myndighet som förvarar handlingen som ska pröva frågan om utlämnande. Detta framgår av

text: 2 kap. 14 § andra stycket tryckfrihetsförordningen

text: I de fall det i lag är föreskrivet att sekretessprövningen ska göras av annan myndighet ska begäran att få ta del av handlingen genast hänskjutas till den myndigheten.

text: En begäran om att få ut en kopia av en allmän handling ska behandlas skyndsamt enligt

text: tryckfrihetsförordningen

text: 2 kap 13 §

text: . Någon eller i vissa fall några dagars väntetid, skäligt rådrum, för att ta fram handlingen och för att göra en sekretessprövning innan en kopia lämnas ut får som regel anses acceptabelt. (JO 1984/85 s. 273)

text: Man har rätt att vara anonym när man begär ut en allmän handling,

text: tryckfrihetsförordningen

text: 2 kap 14 §

text: . Även när man begär ut ett överklagbart beslut om sekretess kan man vara anonym. (KamR 7164-09 Beslut den 2009-11-16) .

heading: 6 kap 2 §

text: 6 kap 2 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 15 kap 6 § i sekretesslagen

text: En föredragande eller annan handläggare av ett ärende bör i normalfallet anses svara för vården av de handlingar som lämnats till honom. Samma sak bör anses gälla exempelvis en registrator eller arkivarie beträffande de handlingar som dessa har hand om.

text: Det finns inte något formkrav för hur en sökandes begäran om att myndigheten ska fatta ett formellt beslut ska framställas.

text: Endast en myndighets beslut att vägra lämna ut en handling eller att lämna ut en sådan med förbehåll kan överklagas, se

text: 7 §

text: denna lag.

text: Om ett beslut att vägra att lämna ut en allmän handling fattats på lägre nivå än vad myndighetens arbetsordning/särskilt beslut föreskriver har inte sekretessprövningen skett på ett behörigt sätt. Konsekvensen av detta är att ett överklagbart beslut inte föreligger. Sökanden måste, för att få ett överklagbart beslut, begära att myndigheten omprövar sitt beslut och begära ett skriftligt beslut som undertecknats av behörig person vid myndigheten. Myndigheten är skyldig att utfärda ett överklagbart beslut. (

text: RÅ 1992 not. 324

heading: 6 kap 3 §

text: 6 kap 3 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 15 kap 4 § i sekretesslagen

text: Man har rätt att vara anonym när man begär ut en allmän handling/uppgift ur allmän handling,

text: tryckfrihetsförordningen

text: 2 kap 14 §

text: . Även när man begär att myndigheten ska utfärda ett överklagbart beslut om sekretess kan man vara anonym. (KamR 7164-09 Beslut den 2009-11-16).

text: Bestämmelsen gäller även när det finns möjlighet att muntligt lämna ut uppgifter, t ex per telefon. Vid prövningen av om vissa uppgifter ska lämnas ut ska myndigheten pröva om det är möjligt att lämna ut uppgifter genom att utelämna uppgift om vem ärendet rör så att det inte går att härleda ärendet till en viss person. Att i en handling, där det finns uppgifter som kan omfattas av sekretess, maskera namn/personuppgifter är därför många gånger tillräckligt och ändamålsenligt.

heading: 6 kap 4 §

text: 6 kap 4 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 15 kap

text: 7,8 och §§ i

text: sekretesslagen

text: Enbart den som begärt att få ta del av en handling kan överklaga ett beslut. En konsekvens av detta är att om en viss person berörs av ett beslut att lämna ut en allmän handling, på så sätt att den aktuella handlingen innefattar uppgifter om den personen, så har inte den personen rätt att överklaga utlämnandebeslutet

text: En myndighet får inte överklaga ett beslut varigenom den ålagts att lämna ut en allmän handling.

heading: 6 kap 7 §

text: 6 kap 7 §

text: Offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: behandlar både tystnadsplikt i det allmännas verksamhet och förbud mot att lämna ut allmänna handlingar (handlingssekretess). Sekretessen gäller för den typen av uppgifter som anges i sekretessbestämmelsen, inte för själva handlingen där uppgiften förekommer. Sekretess innebär alltså ett förbud att röja uppgift, vare sig det sker muntligen eller genom att allmän handling lämnas ut eller genom att det sker på annat sätt.

text: Det flesta sekretessbestämmelserna är konstruerade så att någon form av villkor ska vara uppfyllt för att uppgiften ska vara hemlig, detta villkor är knutet till en skadebedömning. En bedömning ska göras med hänsyn till den risk för skada som ett utlämnande av uppgiften kan medföra i det enskilda fallet.

text: Sekretessbestämmelserna innehåller rekvisit som anger sekretessens styrka, s.k. skaderekvisit. Dessa skaderekvisit kan vara antingen raka eller omvända. Rakt skaderekvisit innebär att offentlighet är huvudregel. Sekretess gäller alltså enbart om det kan antas att viss skada uppkommer om uppgiften röjs, i lagtext formuleras det som: ”om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men om uppgiften röjs”. Omvänt skaderekvisitet uppställer sekretess som huvudregel. I lagtext formuleras det som: ”om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men”.

text: Med skada avses ekonomisk skada. Uttrycket men har en mycket vid innebörd och avser i första hand olika sorters integritetskränkningar.

text: Absolut sekretess innebär att någon skadeprövning ska inte göras. Sekretessbedömningen görs i dessa fall enbart med hänsyn till uppgiftens art.

text: Schematisk beskrivning av myndigheters

text: sekretessbedömning

heading: 7 kap. Grundläggande bestämmelser

text: 7 kap. Grundläggande bestämmelser

text: Det inte är själva

text: sekretess

text: en som överförs, utan det är den sekretessbestämmelsens tillämplighet som följer med uppgiften från den utlämnande till den mottagande myndigheten. Sekretess överförs alltså inte automatiskt mellan myndigheter.

text: Sekretess kan enbart överföras mellan myndigheter, inte från enskild till myndighet.

text: När både en

text: primär sekretessbestämmelse

text: och en

text: sekundär sekretessbestämmelse

text: till skydd för samma intresse är tillämplig, ska den sekundära sekretessbestämmelsen inte tillämpas.

heading: 7 kap 2 §

text: 7 kap 2 §

text: Myndigheter ska alltid tillämpa den bestämmelse som ger det starkaste sekretesskyddet.

heading: 7 kap 3 §

text: 7 kap 3 §

text: Som huvudregel gäller

text: sekretess

text: mot enskilda och mot olika verksamhetsgrenar inom samma myndighet men det stora flertalet bestämmelser i offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: begränsar den räckvidd för vilka uppgifter som omfattas av sekretess inom den offentliga verksamheten. Konsekvensen av det är att en och samma uppgift kan omfattas av sekretess i ett sammanhang men sakna sekretesskydd i andra sammanhang. Ofta anges det uttryckligen inom vilken offentlig verksamhet en viss sekretessbestämmelse är tillämplig. Det är också vanligt att sekretess för en viss uppgift kan bli aktuell endast hos en eller flera uttryckligt angivna myndigheter eller i särskilt utpekade typer av ärenden. Under vissa förutsättningar kan sådan sekretess överföras från en myndighet till en annan eller från en verksamhet till en annan genom s.k. överföringssekretess.

heading: 8 kap. Vilka sekretessen gäller mot

text: 8 kap. Vilka sekretessen gäller mot

text: Paragrafen motsvarar

text: 1 kap 2 §

text: och

text: 3 §

text: i

text: sekretesslagen (1980:100)

text: Med enskild avses både fysisk och

text: juridisk person

text: Det finns ett antal sekretessbrytande bestämmelser i offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: som gör det möjligt för myndigheter att i vissa fall lämna sekretessbelagda uppgifter till varandra, se

text: 10 kap 2 §

text: denna lag.

heading: 8 kap 1 §

text: 8 kap 1 §

heading: 10 kap. Sekretessbrytande bestämmelser och bestämmelser om undantag från sekretess

text: 10 kap. Sekretessbrytande bestämmelser och bestämmelser om undantag från sekretess

text: Jfr

text: 14 kap 4 § i sekretesslagen (1980:100)

text: I förarbetena till

text: sekretesslagen

text: sägs att ett samtycke inte behöver vara uttryckligt och att ett tyst, s.k.

text: presumerat

text: samtycke får godtas (

text: prop. 1979/80:2

text: del A s. 331). (

text: RÅ 1999 ref.38

heading: 10 kap 1 §

text: 10 kap 1 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 1 kap 5 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Bestämmelsen ska tillämpas restriktivt och avsikten är inte att man av rena effektivitetsskäl ska tillämpa en sekretessbrytande bestämmelse (

text: prop. 1979/80:2

text: del A s 465). (JO 1989/90 s 238, JO 1984/85 s. 265)

text: Vissa situationer då det är särskilt reglerat att myndigheter kan lämna uppgifter till andra myndigheter finns i den här lagen

text: 10 kap 15 §

text: 28 §

heading: 10 kap 2 §

text: 10 kap 2 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 14 kap 5 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Bestämmelsen tar primärt sikte på pågående ärenden men rätt till partsinsyn kan föreligga även sedan ett ärende avslutats. (

text: RÅ 1995 ref 28

text: , JO 1995/96 s 29)

heading: 10 kap 3 §

text: 10 kap 3 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 14 kap 9 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Förbehåll om sekretess kan enbart gälla för fysisk person, aldrig för en juridisk person. Förbehåll kan enbart användas för uppgifter som omfattas av en bestämmelse som innehåller ett skaderekvisit. Brott mot förbehåll är straffbelagt i

text: 20 kap 3 § brottsbalken

text: . Meddelarfrihet gäller inte för den som fått del av uppgifterna med stöd av ett förbehåll, se

text: 13 kap 5 §

text: denna lag. (

text: NJA 2002 s. 433

heading: 10 kap 14 §

text: 10 kap 14 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 14 kap 2 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Det finns inga krav på någon viss grad av misstanke, utan det är respektive myndighet som avgör om en uppgift har sådan karaktär att den bör lämnas. Myndigheterna bör vid bedömningen väga in sådana omständigheter som hur svårt brottet är och misstankarnas styrka.

heading: 10 kap 21 §

text: 10 kap 21 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 14 kap 2 § i sekretesslagen (1980:100)

heading: 10 kap 23 §

text: 10 kap 23 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 14 kap 2 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Bestämmelsen är avsedd för situationer där ett starkt informationsbehov uppstår, exempelvis i en tillsynsverksamhet, i en verksamhet där

text: sekretess

text: gäller med hänsyn till skyddet för ekonomiska förhållanden eller i nedlagda förundersökningar. Förhållanden som kan anses som ett allmänintresse är t.ex. sådana som rör människors hälsa och miljö eller allvarliga missförhållanden inom förvaltning och rättsväsende.

text: Det krävs starka skäl för att en uppgift som sekretess gäller för ska kunna lämnas ut till en enskild på grund av ett allmänintresse. Det ska med andra ord vara uppenbart att intresset av insyn har företräde framför intresset av sekretess för att ett utlämnande av uppgiften skall kunna ske.

text: Den prövningen bör göras av myndigheten och inte av en enskild offentliganställd i annat fall än om han eller hon enligt arbetsordning eller dylikt är den som beslutar i sådana fall på myndighetens vägnar.

heading: 10 kap 27 §

text: 10 kap 27 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 14 kap 4 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Med enskild menas såväl enskild fysisk person som enskild juridisk person.

text: God man som förordnats enligt

text: 11 kap. 4 § föräldrabalken

text: för att bevaka huvudmannens rätt och förvalta hans egendom har ansetts ha rätt att med stöd av denna bestämmelse få ut kopior av handlingar som rör huvudmannen, då huvudmannen inte ansetts kunna framföra sin begäran själv. (1999 ref 38)

heading: 12 kap 1 §

text: 12 kap 1 §

text: Meddelafrihet

text: ger offentliganställda tjänstemän en generell möjlighet till undantag från tystnadsplikten – men inte handlingssekretessen – gentemot den som kan offentliggöra uppgifterna i medier.

text: Bestämmelser i

text: tryckfrihetsförordningen

text: om

text: efterforskningsförbud

text: syftar till ett ge offentliganställda en möjlighet att, i publiceringssyfte, lämna ut uppgifter om sin arbetsplats utan att riskera reprissalier från sin arbetsgivare.

text: Vissa tystnadsplikter som gäller viktiga allmänna intressen har dock tillåtits inskränka meddelarfriheten. I slutet av varje kapitel i offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: anges för vilka paragrafer meddelarfrihet inte gäller och i

text: 44 kap

text: den här lagen anges generella undantag för viss typ av uppgifter som inte heller omfattas av meddelarfrihet.

heading: 13 kap. Rätten att meddela och offentliggöra uppgifter

text: 13 kap. Rätten att meddela och offentliggöra uppgifter

text: Paragrafen motsvarar

text: 16 kap 1 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Paragrafen reglerar

text: meddelarfrihet

text: och innebär att alla anställda inom offentlig verksamhet, utan risk för påföljder, kan lämna uppgifter till massmedier för publicering. Detta gäller i viss utsträckning även sekretessbelagda uppgifter.

heading: 13 kap 1 §

text: 13 kap 1 §

heading: 14 kap. Ansvar

text: 14 kap. Ansvar

text: Paragrafen motsvarar

text: 1 kap 13 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Den som röjer en uppgift som han är skyldig att hemlighålla enligt lag eller annan författning, eller enligt förordnande eller förbehåll som har meddelats med stöd av lag eller annan författning, eller som olovligen utnyttjar en sådan hemlig uppgift, ska enligt

text: 20 kap. 3 § brottsbalken

text: dömas för brott mot tystnadsplikt. Den som av oaktsamhet begår gärningen skall dömas till böter. I ringa fall ska det inte dömas till ansvar.

heading: 14 kap 1 §

text: 14 kap 1 §

heading: 15 kap. Sekretess till skydd för rikets säkerhet eller dess förhållande till andra stater eller mellanfolkliga organisationer

text: 15 kap. Sekretess till skydd för rikets säkerhet eller dess förhållande till andra stater eller mellanfolkliga organisationer

text: Paragrafen motsvarar

text: 2 kap 1 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Bestämmelsen är tillämplig i all offentlig verksamhet, oberoende av vilken myndighet eller annat offentligt organ som förfogar över de aktuella uppgifterna.

text: Sekretess

text: en gäller också oavsett varför uppgifterna finns hos en myndighet.

text: Med uttrycket Sveriges förbindelser avses inte enbart de egentliga utrikespolitiska förbindelser som upprätthålls av utrikesförvaltningen, utan också handelsförbindelser och kulturella förbindelser på olika nivåer.

text: Det måste röra sig om någon olägenhet för landet för att en uppgift skall sekretessbeläggas. Att mindre och tillfälliga störningar eller irritationer inom ett lands ledning inte kan uteslutas ska inte alltid leda till sekretess. (

text: RÅ 1998 ref 42

text: RÅ 2000 ref 22

text: Utrikessekretessen gäller inte till förmån för någon enskild utan för att i olika situationer skydda Sverige och dess internationella förbindelser. Konsekvensen av det är att utrikessekretess inte kan efterges av någon enskild. Den förvarande myndigheten kan inte alltid antas ha tillgång till den information som krävs för att göra en korrekt sekretessbedömning och den förvarande myndigheten bör vid behov konsultera UD i sekretessfrågan.

heading: 15 kap 1 §

text: 15 kap 1 §

text: Enligt

text: 4 §

text: offentlighets- och sekretessförordning (

text: ) får maxtiden för sekretess utökas till 70 respektive 150 år.

heading: 15 kap 2 §

text: 15 kap 2 §

heading: 17 kap. Sekretess till skydd för myndigheters verksamhet för inspektion, kontroll eller annan tillsyn

text: 17 kap. Sekretess till skydd för myndigheters verksamhet för inspektion, kontroll eller annan tillsyn

text: Paragrafen motsvarar

text: 4 kap 1 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Sekretessen kan även gälla hos en myndighet som biträder granskningsmyndigheten, t.ex. med synpunkter på granskningsplaner.

heading: 17 kap 1 §

text: 17 kap 1 §

heading: 18 kap. Sekretess till skydd främst för intresset av att förebygga eller beivra brott

text: 18 kap. Sekretess till skydd främst för intresset av att förebygga eller beivra brott

text: Paragrafen motsvarar

text: 5 kap 1 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Handlingar som har framställts av en polismyndighet i en förundersökning och förvaras hos polismyndigheten är inte allmänna handlingar förrän handlingarna har upprättats vilket vanligen inträffar i samband med att förundersökningen avslutas. Enbart de handlingar i förundersökningen som har inkommit till polismyndigheten är allmänna handlingar under pågående förundersökning. (

text: RÅ 1987 not. 273

text: Bestämmelsen kan tillämpas både för handlingar som förekommer i ett konkret fall och för handlingar som förekommer polisens allmänna brottsförebyggande verksamhet.

text: Skaderekvisitet enligt den här bestämmelsen är rakt, vilket innebär att det föreligger en presumtion för offentlighet.

text: Sekretess

text: gäller alltså enbart om ett offentliggörande av uppgifterna kan antas leda till skada för den brottsbekämpande verksamheten/för att förhindra att en brottsutredning inte hindras eller försvåras. En enskild kan inte åberopa paragrafen till stöd för att uppgifter om honom/henne ska omfattas av sekretess.

text: Sekretessen kan innebära att en person som är misstänkt för att begått ett brott i ett inledande skede inte blir underrättad om detta. Det är först när misstanken når upp till en viss grad – skäligen misstänkt – som den misstänkte blir delgiven misstanke. När någon blir delgiven misstanke anses personen vara part i brottsutredningen och får då rätt att ta del av uppgifterna i utredningen. Denna rätt begränsas emellertid av att ett utlämnande av uppgifter endast kan ske om det inte medför men för utredningen. Detta framgår av

text: 23 kap 18 §

text: rättegångsbalk (

text: ) och

text: 10 kap 3 §

text: denna lag.

text: Ett beslut om tillämpning av den rätt till partsinsyn som följer av RB:s regler anses inta utgöra en prövning enligt offentlighets- och

text: sekretesslagens

text: bestämmelser om utlämnande av allmänna handlingar och kan alltså inte överklagas enligt denna lags bestämmelser. (

text: NJA 1990 s 510

text: NJA 2002 s. 433

text: NJA 2008 s 634

text: Om en myndighet som upprättar en brottsanmälan kan anses biträda polisen, skyddas uppgifterna i den utredning som ligger till grund för en brottsanmälan av sekretess enligt den här bestämmelsen, och det även innan uppgifterna har kommit åklagare eller polis till del. (

text: RÅ 2002 ref. 103

heading: 18 kap 1 §

text: 18 kap 1 §

heading: 19 kap. Sekretess till skydd för det allmännas ekonomiska intresse

text: 19 kap. Sekretess till skydd för det allmännas ekonomiska intresse

text: Paragrafen motsvarar

text: 6 kap 1 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Bestämmelsen syftar bl a till att uppnå konkurrensneutralitet mellan statligt ägda företag och privatägda företag. Vid skadebedömningen ska en ändamålsenlig balans mellan allmänhetens rätt till insyn och konkurrensneutraliteten eftersträvas.

text: Sekretess

text: gäller för uppgifter inom myndighetens

text: affärsverksamhet

text: . Den verksamhet som kan sägas bestå i fullgörande av förvaltningsuppgift eller administration av den egna verksamheten omfattas i allmänhet inte av begreppet affärsverksamhet. (

text: RÅ 2004 ref. 74

text: Sekretess gäller för myndighetens egna

text: affärs- och driftsförhållanden

text: och bestämmelsen kan inte användas för att sekretessbelägga enskildas affärs- och driftsförhållanden. (

text: RÅ 1998 ref 32

text: RÅ 2003 ref 28

heading: 19 kap 1 §

text: 19 kap 1 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 6 kap 2 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Bestämmelsen kallas allmänt upphandlingssekretess. Absolut

text: sekretess

text: gäller för samtliga anbudshandlingar med bilagor fram till

text: tilldelningsbeslut

text: fattats. Sekretessen kan upphöra tidigare om myndigheten använt sig av offentlig anbudsöppning. Anbudshandlingar med bilagor kan omfattas av sekretess även efter att tilldelningsbeslut har fattats, se t ex

text: 19 kap 1 §

text: och

text: 31 kap 16 §

text: denna lag. Anbudssökande kan skriftligt meddela myndigheten att anbudsansökan ska omfattas av sekretess och bör då precisera vilka uppgifter som avses och vilken risk för skada som finns om uppgifterna offentliggörs.

text: När en myndighet avser att begära in anbud eller träffa avtal om upphandling där det förekommer uppgifter som med hänsyn till rikets säkerhet omfattas av sekretess ska säkerhetsskyddslag (

text: ) tillämpas. Detta innebär vanligtvis att anbudsgivaren genom ett särskilt säkerhetsskyddsavtal förbinder sig att hemlighålla vissa uppgifter.

heading: 19 kap 3 §

text: 19 kap 3 §

heading: 21 kap. Sekretess till skydd för uppgift om enskilds personliga förhållanden oavsett i vilket sammanhang uppgiften förekommer

text: 21 kap. Sekretess till skydd för uppgift om enskilds personliga förhållanden oavsett i vilket sammanhang uppgiften förekommer

text: Paragrafen motsvarar

text: 7 kap 1 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Bestämmelsen är generell och ska tillämpas av alla myndigheter och inom alla verksamhetsgrenar. Enligt bestämmelse gäller ett rakt kvalificerat skaderekvisit, dvs. det krävs att det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Notera att i de fall en uppgift även omfattas av någon annan bestämmelse i OSL så ska den bestämmelse som ger starkast skydd gälla (

text: 7 kap 3 §

text: OSL).

text: Myndigheter kan lämna ut sekretessbelagda uppgifter när det är möjligt att avidentifiera dessa. (JO 1984/85 s 269,

text: RÅ 2007 ref. 29

text: NJA 1990 s. 510

heading: 21 kap 1 §

text: 21 kap 1 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 7 kap 1 § i sekretesslagen (1980:100)

text: En enskild person kan begära att få sin adress/telefonnummer m.m. sekretessbelagda när han eller hon anser sig utsatt för förföljelse. En begäran om

text: sekretess

text: bör kunna styrkas genom någon form av utredning som visar att den enskilde är förföljd och att det är fråga om ett konkret hot. Det räcker alltså inte att en person känner fruktan och anser sig förföljd. Inom skattemyndigheten är det endast chefen på det aktuella skattekontoret som har behörighet att ta del av de adressuppgifter som sekretessbelagts.

heading: 21 kap 3 §

text: 21 kap 3 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 7 kap 16 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Det finns inte något generellt förbud mot att offentliggöra personuppgifter; personnummer och adressuppgifter är exempel på uppgifter som är offentliga om det inte finns någon bestämmelse i offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: som är tillämplig.

text: En myndighet kan inte med stöd av den här bestämmelsen vägra att lämna ut personuppgifter därför att utlämnandet eller den efterföljande användningen av uppgiften skulle vara oförenlig med de ändamål för vilka myndigheten har samlat in uppgiften. Det avgörande är i stället om den som begär ut uppgifterna kan antas komma att behandla personuppgifterna i enlighet med

text: personuppgiftslagen (1998:204)

text: . Behandlingen hos mottagaren måste uppfylla de grundläggande kraven i

text: 9 § personuppgiftslagen

text: och, om samtycke saknas, vara nödvändig för något av de syften som anges i

text: 10 § personuppgiftslagen

text: . Det är även en fråga om en avvägning mellan det intresse som den som begär att få ut uppgifterna har och den enskildes integritetsintresse. (

text: RÅ 2002 ref. 54

text: RÅ 2001 ref. 68

heading: 21 kap 7 §

text: 21 kap 7 §

text: Uppgifter om namn, adress, personnummer, civilstånd och nationalitet är normalt offentliga. Det måste finnas en särskild anledning för att en sådan uppgift ska få hållas hemlig. Etniskt ursprung kan vara en känslig uppgift. Andra uppgifter som normalt är offentliga är uppgifter om släktskap. En sådan uppgift kan dock vara känslig. Att någon är adopterad kan i vissa fall betraktas som känslig. Att någon är född utanför äktenskapet anses normalt inte vara anledning till

text: sekretess

heading: 22 kap. Sekretess till skydd för enskild vid folkbokföring, delgivning m.m.

text: 22 kap. Sekretess till skydd för enskild vid folkbokföring, delgivning m.m.

text: Paragrafen motsvarar

text: 7 kap 15 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Den här bestämmelsen gäller först och främst folkbokföringen och uppgifter om förhållanden som finns i de olika register och böcker som har förts av kyrkan och som numera förs av skatteverket. Bestämmelserna är också tillämpliga på andra befolkningsregister som baserar sig på uppgifter från folkbokföringen, t.ex. Statistiska centralbyråns register över totalbefolkningen, Riksförsäkringsverkets register m.m. Sekretessen gäller också hos arkivmyndighet som så kallad överförd sekretess, se

text: 7 kap 3 §

text: denna lag. Föremålet för sekretess är uppgifter om enskildas personliga förhållanden och som kan hänföras till en bestämd person.

text: Avidentifierade uppgifter omfattas inte av folkbokföringssekretess. Men det måste vara klart att det inte går att spåra ett samband mellan den enskilde och uppgiften.

heading: 22 kap 1 §

text: 22 kap 1 §

text: Sekretess

text: en gäller inte bara uppgifter som rör elever i utbildningsverksamhet utan också elevens närstående, t.ex. föräldrar och syskon. Vårdnadshavare till minderåriga elever har i normalfallet rätt att ta del av uppgifter om sitt barn.

heading: 23 kap. Sekretess till skydd för enskild i utbildningsverksamhet

text: 23 kap. Sekretess till skydd för enskild i utbildningsverksamhet

text: Paragrafen motsvarar

text: 7 kap 9 § i sekretesslagen (1980:100)

text: För uppgifter som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör, eller någon honom närstående, lider men, gäller s.k. stark sekretess, vilket innebär att är sekretess är huvudregeln.

text: För uppgift om enskilds personliga förhållande i skolans elevvårdande verksamhet, samt för uppgift som hänför sig till ärende om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier, gäller s.k. svag sekretess, vilket innebär att offentlighet är huvudregel.

text: För uppgifter inom skolhälsovården för barns och deras närståendes hälsotillstånd gäller

text: 25 kap 1 §

text: denna lag. För de uppgifterna gäller stark sekretess vilket bl a får konsekvensen att de uppgifter som huvudregel inte kan kan lämnas t.ex. till skolkurator, rektor eller lärare, observera att vissa sekretessbrytande regler kan medge undantag.

heading: 23 kap 2 §

text: 23 kap 2 §

text: Myndigheter får generellt inte lämna ut uppgifter ur sina register men offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: medger vissa undantag, bland annat för forskningsändamål. Sådan information som inte går att hänföra till någon enskild person kan som regel lämnas ut. Ett godkännande från en etikprövningsnämnd är en förutsättning för att känsliga personuppgifter ska få lämnas ut. Att en behandling av personuppgifter i en viss forskningsstudie godkänts av nämnden innebär inte att myndigheterna är skyldiga att lämna ut uppgifter till forskaren. Det är regler i denna lag som avgör om uppgifterna får lämnas ut.

heading: 24 kap. Sekretess till skydd för enskild inom forskning och statistik

text: 24 kap. Sekretess till skydd för enskild inom forskning och statistik

text: Paragrafen motsvarar

text: 7 kap 13 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Paragrafen är enbart tillämplig för undersökningar som sker för forskningsändamål. Lagen (

text: ) om etikprövning av forskning som avser människor ska tillämpas på forskning som innefattar behandling av känsliga personuppgifter enligt

text: 13 § personuppgiftslagen (1998:204)

text: Etikprövningsnämnderna godkänner enbart preciserade forskningsprojekt, inte att man samlar uppgifter för eventuella, ospecificerade framtida projekt. Att samla uppgifter i en egen databas för framtida forskning med generella ändamål är alltså inte tillåtet om inte de personer, vars uppgifter finns i forskningsdatabasen, har samtyckt till det och en etikprövningsnämnd har godkänt det.

text: I de fall forskaren hämtar in uppgifter direkt från forskningspersonen gäller sekretess hos forskaren endast om forskningen omfattas av en bestämmelse om sekretess i offentlighets- och

text: sekretesslagen

heading: 24 kap 1 §

text: 24 kap 1 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 7 kap 40 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Rättsmedicinalverket har ansvar för rättspsykiatriskt register. Ett utlämnande ur registret är oftast möjligt om uppgifterna kommer att omfattas av sekretess hos forskaren. Om forskaren är verksam vid en forskningsinstitution som är en myndighet följer sekretessen automatiskt med uppgifterna till institutionen. Om forskningsuppgifterna redan omfattas av sekretess hos institutionen enligt någon annan bestämmelse har den bestämmelsen företräde.

heading: 24 kap 2 §

text: 24 kap 2 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 8 kap 30 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Syftet med paragrafen är att möjliggöra för högskolor att delta i olika forskningsprojekt med enskilda där

text: sekretess

text: är en förutsättning för att den enskilde skall kunna delta i samverkan. Sekretess är också ett villkor för att högskolan skall kunna delta som part i EU:s forskningsprogram. Bestämmelsen har också införts för att det, med tanke på patentansökningar och nyhetskravet, ska vara möjligt att söka patent för ett resultat inom forskningsprojektet. (Har uppgifter om föremålet för en patentansökan förvarats hos en myndighet som en allmän handling, och som enligt offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: inte ska sekretessbeläggas, anses nyhetskravet vara spräckt oavsett om någon begärt att de uppgifterna ska utlämnas eller inte, se Patentbesvärsrättens dom den 12 maj 2005 i mål nr 05-071.)

text: Det är viktigt att skilja på forskningssamverkan, där högskolan deltar som part i ett gemensamt forskningsprojekt, och uppdragsforskning, där högskolan utför ett visst forskningsarbete på uppdrag av en extern beställare. Sekretess vid uppdragsforskning regleras i

text: 31 kap 12 §

text: denna lag.

heading: 24 kap 5 §

text: 24 kap 5 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 9 kap 4 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Med särskild verksamhet menas att myndigheters produktion av statistik och statistikframställningen ska ske utan anknytning till något ärende och att statistikverksamheten ska vara organiserad som en egen enhet eller liknande.

text: Sekretess

text: en ska bedömas med utgångspunkt i vilken verksamhet uppgiften finns och inte med utgångspunkt i vilken typ av uppgift det rör sig om. Det får konsekvensen att en och samma uppgift hos en myndighet kan vara sekretessbelagd inom en viss verksamhet och offentlig inom en annan. (

text: RÅ 1988 not 607

text: RÅ 1991 not 491

heading: 24 kap 8 §

text: 24 kap 8 §

heading: 25 kap

text: 25 kap

text: Paragrafen motsvarar

text: 7 kap 1 c § i sekretesslagen (1980:100)

text: Vad som menas med hälso- och sjukvård framgår av

text: 1 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)

text: Begreppet personliga förhållanden är inte klart definierat i offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: men vanligtvis avses uppgifter om det som gäller en persons karaktär, sinnestillstånd, familjeförhållanden, ekonomi, hälsotillstånd och arbetsförmåga. Ordet men har i detta sammanhang en mycket vid innebörd och omfattar främst allt som kan kränka den enskildes integritet, det kan t ex handla om att en enskild utsätts för andras ringaktning på grund av att hans personliga förhållanden blivit kända.

text: Vem som ska anses som närstående definieras inte i offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: utan man gör olika bedömningar i de enskilda fallen med utgångspunkt i hur nära relationen är eller varit. Naturligt är att familjemedlemmar inklusive sambor omfattas av begreppet men också andra nära släktingar, t.ex. syskon och föräldrar. (

text: RÅ 2007 ref 16

text: Vårdnadshavare har som huvudregel, men inte alltid, rätt att ta del av underårigs patientjournal.

text: Hälso- och sjukvård som bedrivs i privat regi omfattas inte av bestämmelsen.

heading: 25 kap 1 §

text: 25 kap 1 §

text: En uppgiftsskyldighet som följer av lag eller förordning bryter alltid

text: sekretess

text: en. Exempel på lagstadgad skyldighet att lämna ut uppgift från socialtjänstområdet finns i

text: 12 kap. 10 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453)

text: när det gäller uppgifter om att någon vistas på ett hem för vård eller boende. Ett annat exempel på uppgiftsskyldighet är

text: 14 kap. 1 § socialtjänstlagen

text: som gäller skyldighet för myndigheter vars verksamhet berör barn och ungdom samt andra angivna myndigheter att anmäla om de i sin verksamhet får kännedom om något som kan innebära att socialnämnden behöver ingripa till barnets skydd.

heading: 26 kap

text: 26 kap

text: Paragrafen motsvarar

text: 7 kap 4 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Hälso- och sjukvården samt socialtjänsten har i stort likalydande sekretessbestämmelser och för definition av vissa begrepp i bestämmelsen se kommentaren till

text: 25 kap 1 §

text: denna lag.

text: I

text: 15 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453)

text: finns bestämmelser om tystnadsplikt för den som är eller har varit verksam inom yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet som avser insatser enligt

text: socialtjänstlagen

heading: 26 kap 1 §

text: 26 kap 1 §

heading: 27 kap

text: 27 kap

text: Paragrafen motsvarar

text: 9 kap 1 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Uppgifter i en deklaration som har betydelse för bestämmande av skatt ska omfattas av

text: sekretess

text: och det gäller både uppgifter om den som är föremål för taxering och uppgifter som rör

text: tredje man

text: Med uttrycket ”verksamhet som avser bestämmande av skatt” menas bl.a. bestämmande av skatt/taxering, fastställande av underlag för bestämmande av skatt, skattdebitering av preliminär eller slutlig skatt, jämkning av eller nedsättning av avdrag för preliminär skatt och nedsättning av eller befrielse från slutlig skatt.

text: Registerföring och annan verksamhet som saknar ärendekaraktär omfattas också av sekretess. (

text: RÅ 1992 not 502

text: ) Ärenden rörande tilldelning av organisationsnummer är en form av registerföring men omfattas inte av sekretess enligt den här bestämmelsen. (

text: RÅ 1996 ref. 82

text: Med taxering menas både taxering för inkomst/förmögenhet och fastighetstaxering.

text: Uppgifter i ärenden om förhandsbesked i taxerings- och skattefrågor omfattas av den här bestämmelsen.

text: Skatteverkets rådgivningsverksamhet ryms inte inom den här bestämmelsen. Detta får konsekvensen att en skriftlig fråga som skickats till skatteverket i allmänhet blir en allmän och offentlig handling.

text: I en skatteprocess vid domstol ska den här bestämmelsen tillämpas, se

text: 27 kap 4 §

text: denna lag.

heading: 27 kap 1 §

text: 27 kap 1 §

text: Hos tullverket gäller samma

text: sekretess

text: som hos skatteverket med den skillnaden att sekretessskyddet hos tullverket är svagare, skadebedömning ska göras, än den som gäller hos skatteverket som är en absolut sekretess.

heading: 27 kap 3 §

text: 27 kap 3 §

heading: 30 kap

text: 30 kap

text: Paragrafen motsvarar

text: 8 kap 4 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Sekretess

text: gäller för uppgifter om

text: affärs- och driftsförhållanden

text: och i vissa fall för andra ekonomiska eller personliga förhållanden.

text: Punkten 1 gäller för alla uppgifter oavsett om de handlar om den som är föremål för myndighetens verksamhet eller någon annan. För sekretess enligt den punkten ska en skadebedömning göras och det är enbart om det finns risk för ekonomisk skada som uppgiften ska sekretessbeläggas.

text: Myndigheten är inte skyldig att undersöka om det finns risk för skada i det enskilda fallet utan ska göra en bedöming med utgångspunkt i vilken sorts uppgifter som typiskt sett är känsliga.

text: Punkten 2 gäller enbart för uppgifter som handlar om den som trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål för myndighetes verksamhet. Absolut sekretess gäller enligt den punkten och skadebedömning ska alltså inte göras.

text: Om en uppgift omfattas av båda punkterna ska den bestämmelse som ger starkast skydd tillämpas.

heading: 30 kap 1 §

text: 30 kap 1 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 8 kap 5 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Sekretess

text: gäller för uppgifter om

text: affärs- och driftsförhållanden

heading: 30 kap 4 §

text: 30 kap 4 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 8 kap 24 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Sekretess

text: gäller för uppgifter om

text: affärs- och driftsförhållanden

heading: 30 kap 12 §

text: 30 kap 12 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 8 kap 28 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Sekretess

text: gäller för uppgifter om

text: affärs- och driftsförhållanden

heading: 30 kap 15 §

text: 30 kap 15 §

heading: 30 kap 21 §

text: 30 kap 21 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 8 kap 6 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Sekretess

text: gäller hos de myndigheter som anges i bilagan till offentlighets- och sekretessförordning (

text: Sekretess gäller för uppgifter om

text: affärs- och driftsförhållanden

text: RÅ 1994 not 506

text: RÅ 1994 not 624

heading: 30 kap 23 §

text: 30 kap 23 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 8 kap 7 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Sekretess

text: gäller för uppgifter om

text: affärs- och driftsförhållanden

heading: 30 kap 27 §

text: 30 kap 27 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 8 kap 7 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Sekretess

text: gäller för uppgifter om

text: affärs- och driftsförhållanden

heading: 30 kap 28 §

text: 30 kap 28 §

text: Paragrafen motsvarar 8 kap 9 § i sekretesslagen (1980:00).

text: Det finns inte någon definition i offentlighets- och sekretesslagen av begreppet uppdragsverksamhet men allmänt menas situationer då enskilda begär att högskola/universitet ska utföra utrednings- eller forskningsuppdrag.

heading: 31 kap 12 §

text: 31 kap 12 §

text: Paragrafen motsvarar 8 kap 10 § i sekretesslagen (1980:00).

text: Sekretess gäller för uppgifter om

text: affärs- och driftsförhållanden

text: Det bör krävas en speciell omständighet eller särskilda förhållanden som kan åberopas som skäl för att hemlighålla uppgifterna. Om en myndighet anser att det är sannolikt att handlingarnas offentliggörande skulle medföra skada för den enskilde ska handlingarna sekretessbeläggas. Myndigheten har alltså inte någon skyldighet att göra en djupgående utredning i det enskilda fallet för att få bekräftat att ett offentliggörande av uppgifterna verkligen skulle orsaka skada. (

text: RÅ 2005 ref 5

heading: 31 kap 16 §

text: 31 kap 16 §

text: Paragrafen motsvarar 8 kap 13 § i sekretesslagen (1980:00).

text: En ansökan omfattas av sekretess i arton månader från ansökningens löpdag eller den dag från vilken prioritet begärs. Om ansökningen innan dess återtas, avskrivs eller avslås utan att sökanden begärt återupptagning eller överklagat förblir ansökningen sekretessbelagd.

text: Enligt

text: 22 § första stycket patentlagen (1967:837)

text: ska handlingarna i ett ärendet hållas tillgängliga för var och en från och med den dag då patentet meddelats.

heading: 31 kap 20 §

text: 31 kap 20 §

text: Paragrafen motsvarar 8 kap 27 § i sekretesslagen (1980:00).

text: Bestämmelsen innebär att uppgifter ur upphovsrättsligt skyddade verk inte får lämnas ut om utlämnandet utgör ett offentligt framförande eller annat upphovsrättsligt förfogande i den mening som avses i lag (

text: ) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Kan uppgifter utlämnas på annat sätt, till exempel genom en sammanfattning av sakinnehållet i verket får de lämnas ut.Bestämmelsen ska enbart tillämpas i syfte att skydda upphovsmannens ekonomiska intressen.

text: Bakgrunden till bestämmelsen var att material från scientologirörelsen lämnats in till ett flertal svenska myndigheter. Det var därefter möjligt att sprida materialet till allmänheten på ett sätt som annars skulle ha kunna hindrats av upphovsrättsinnehavaren.

heading: 31 kap 23 §

text: 31 kap 23 §

text: Paragrafen motsvarar 7 kap 32 § i sekretesslagen (1980:00).

text: För enskilda gäller bestämmelerna i lag (

text: ) om allmän kameraövervakning.

text: Meddelarfrihet gäller för information som inhämtats med hjälp av kameraövervakning. Sker utlämnandet av bilderna i publiceringssyfte kan inte heller ansvar enligt lagen om allmän kameraövervakning komma i fråga för meddelaren.

text: (JK Beslut 2002-11-22 dnr

heading: 32 kap 3 §

text: 32 kap 3 §

text: Paragrafen motsvarar 9 kap 19 § i sekretesslagen (1980:00).

text: Under förutsättning tre villkor är uppfyllda ska uppgifter om en skuld (ett mål) omfattas av

text: sekretess

text: Det krävs att någon tidigare skuld inte registrets de senaste två åren och att man frivilligt har betalat skuldbeloppet inklusive ränta, eventuell dröjsmålsavgift och grundavgift, alternativt att målet har återkallats av fordringsägaren, innan Kronofogden hinner besluta om några indrivningsåtgärder i målet samt att man inte får någon ny skuld inom de följande två åren efter det att en skuld sekretessbelagts.

heading: 34 kap 1 §

text: 34 kap 1 §

text: Paragrafen motsvarar 9 kap 11 § i sekretesslagen (1980:00).

text: Exempel på situationer när den här bestämmelsen kan vara tillämplig är när ambassader och andra utlandsmyndigheter bistår svenskar utomlands i samband med t.ex. brott, olyckor eller naturkatastrofer.

heading: 36 kap 7 §

text: 36 kap 7 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 7 kap 11 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Med personalsocial verksamhet menas personalvårdande åtgärder såsom psykologisk, social rådgivning och övrig kurativ verksamhet som ges i syfte att främja hälsa, arbetstrivsel och effektivitet. Sekretess gäller för alla uppgifter som lämnas till/hanteras av någon som har som arbetsuppgift att hantera personalsociala frågor, t ex varje chef, personalkonsulenter och övrig administrativ personal som hanterar handlingar som innehåller uppgifter om personalsocial verksamhet. Psykologiska undersökningar som görs i anställningsärenden omfattas inte av sekretess. (

text: RÅ 2006 ref 87

heading: 39 kap 1 §

text: 39 kap 1 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 7 kap 11 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Med omplacering avses all omplacering oavsett av vilken anledning det sker.

heading: 39 kap 2 §

text: 39 kap 2 §

text: Riksdagen bestämmer själv om

text: sekretess

text: skall gälla för uppgifter i ärenden som den beslutar i.

heading: 41 kap 1 §

text: 41 kap 1 §

text: Om en bestämmelse om

text: sekretess

text: , enligt bestämmelsens ordalydelse, enbart ska tillämpas i en viss verksamhet ska sekretessen gälla hos förvaltningsdomstolar även om en förvaltningsdomstol inte kan sägas ägna sig åt den verksamheten. På grund av sekretessbestämmelsernas systematik är det inte avgörande vilken karaktär ärendena har, utan det är verksamhetens karaktär som är det väsentliga. (

text: RÅ 2007 ref 17

heading: 43 kap 1 §

text: 43 kap 1 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 12 kap 1 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Bestämmelsen kan inte tillämpas om en domstol får uppgiften direkt från en enskild person.

heading: 43 kap 2 §

text: 43 kap 2 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 7 kap 48 § i sekretesslagen

text: Att partsinsynen vid en domstol inte inskränks genom bestämmelser i offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: innebär inte att en part alltid har rätt att få ett eget exemplar av en handling eller annat som utgör processmaterial. En bildupptagning av ett förhör i domstol innefattar sådana omständigheter som domstolen lägger till grund för sitt avgörande. Den som är part har enligt

text: rättegångsbalken

text: en ovillkorad rätt att ta del av en sådan bildupptagning, men det är en lämplighetsfråga om detta skall ske genom studium hos domstolen eller genom att parten får en kopia av materialet. (

text: RÅ 2007 ref. 17

heading: 43 kap 4 §

text: 43 kap 4 §

text: Paragrafen motsvarar

text: 12 kap 3 § i sekretesslagen (1980:100)

text: Domstolen avgör utifrån en avvägning i det enskilda fallet om offentlighets- eller sekretessintresset ska tillmätas störst betydelse.

text: Domstolen kan inte förordna att en uppgift som lagts fram vid en offentlig förhandling ska omfattas av

text: sekretess

text: sedan den tagits in i domen men det bakomliggande materialet kan fortfarande vara sekretessbelagt, t ex av den anledningen att det materialet innehåller mer utförliga uppgifter.

heading: 43 kap 5 §

text: 43 kap 5 §

text: Om inte annat anges i offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: gäller

text: meddelarfrihet

text: även för uppgifter som omfattas av

text: sekretess

text: . Vissa tystnadsplikter som gäller viktiga allmänna intressen har dock tillåtits inskränka meddelarfriheten. I slutet av varje kapitel av offentlighets- och

text: sekretesslagen

text: anges för vilka paragrafer meddelarfrihet inte gäller och i det här kapitlet anges generella undantag för vissa typer av uppgifter som inte omfattas av meddelarfrihet.

heading: 44 kap

text: 44 kap


text: An unofficial translation is available from the Government Offices

type: stycke

type: kommentar


text: Delgivning via brev tar minst en dag och kan omöjligt komma fram samma dag som ett beslutet meddelas, se Migrationsöverdomstolens dom i mål nr UM 8660-11 från den 20 december 2011 i vilken tidigare avvisad överklagan pga missad överklagandefrist förskjöts med en dag och då ansågs ha inkommit i rätt tid.

heading: 18 §

text: 18 §

type: sektion


author: Alexander Ankerstedt

text: (Träder i kraft 2011-04-01 00:00:00)

text: FÄL=Fängelselag (2010:610)

text: FÄF=Fängelseförordning (2010:2010)

text: Lag (2001:617) om behandling av personuppgifter inom kriminalvården

text: Förordning (2001:682) om behandling av personuppgifter inom kriminalvården

text: Lag (2006:45) om omvandling av fängelse på livstid

text: Förordning (2006:1119) om omvandling av fängelse på livstid

text: Lag (1974:202) om beräkning av strafftid m.m.

text: Förordning (1974:286) om beräkning av strafftid m.m.

text: Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (KVFS)

text: Kriminalvårdstjänsteman har en skyldighet att, på fråga, uppge sitt namn, se JO dnr 5777-2009.

heading: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

heading: 1 kap. 1 §

text: 1 kap. 1 §

heading: 1 kap. 2 §

text: 1 kap. 2 §

heading: 1 kap. 3 §

text: 1 kap. 3 §

text: Intagna har en orubblig rätt att bli behandlade med aktning för sitt människovärde, se JO dnr 2968-2009. Kriminalvårdspersonal ska alltid uppträda sakligt och på ett sätt som inger förtroende och aktning, särskilt med tanke på att intagna i kriminalvårdsanstalt på flertalet sätt befinner sig i en beroendesituation gentemot kriminalvårdens personal, se JO dnr 6741-2009. Intagna bör om det är fråga om en akut situation samt i den utsträckning det rimligen är möjligt tillgodose eventuella skyddsbehov som intagna har, se JO dnr 2046-2009. Intagen som begärt att få tala med anstaltschef borde ha fått ett personligt samtal med kriminalvårdsinspektören, i sin egenskap av representant för anstaltsledningen då samtal med anstaltschefen inte var möjligt, se JO dnr 4311-2008. Om intagen begär samtal med representant för ledningen av verksamhetsstället ska få detta så snart det är möjligt, se JO dnr 2029-2009. Begäran om att få tala med psykiatriker får ej ta sex veckor, se JO dnr 2046-2009.

heading: 1 kap. 4 §

text: 1 kap. 4 §

text: Ett beslut att fastställa eller ompröva en intagens verkställighetsplan utgör inte myndighetsutövning, se JO dnr 6763-2008.

heading: 1 kap. 5 §

text: 1 kap. 5 §

text: Uppgiften om att någon är dömd att avtjäna fängelsestraff får normalt anses vara en uppgift, vars röjande kan antas medföra men för den enskilde, se se JO dnr 196-2009. Sådan uppgift får som utgångspunkt inte röjas för enskilda eller andra myndigheter, se

text: 8 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen

text: (OSL) med undantaget ifall det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda enligt

text: 10 kap. 27 §

text: OSL. Inte heller om den intagne samtycker till det, se

text: 10 kap. 1 §

text: OSL och

text: 12 kap. 1 §

text: OSL. Att Kriminalvården via telefon, utan att ange att samtalet kommer från Kriminalvården, gjort stickprovsvisa kontroller hos CSN om en viss intagen uppburit studiemedel på ett felaktigt sätt ansågs inte vara en överträdelse av bestämmelserna då Kriminalvårdens arbete under straffverkställigheten även innefattar att få den intagne att både avstå från och om möjligt förhindra att den intagne begår brott, se JO dnr 196-2009. Om vilka krav det ställs på en säkerhetsbedömning, se JO dnr 3474-2011 och 4532-2011.

heading: 1 kap. 6 §

text: 1 kap. 6 §

text: Vid beslut om vilka särskilda villkor som ska gälla för verkställigheten ska Kriminalvården särskilt beakta risken för att den intagne under verkställigheten rymmer eller fritas från anstalt, begår brott, använder hot eller våld, eller gör sig skyldig till annan allvarlig misskötsamhet

text: 1 kap. 32 § Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd för fängelse (KVFS 2011: 1)

text: . Syftet med bestämmelserna om särskilda villkor för långtidsdömda är att markera att Kriminalvården ska fästa särskilt avseende på sarnhällsskyddet när det gäller en intagen som gjort sig skyldig till så allvarlig brottslighet att han eller hon dömts till ett långt fängelsestraff. Villkoren ska därför sätta de yttre ramarna för den intagnes verkställighet och individuellt ange de säkerhetsmässiga villkor som gäller för verkställigheten (

text: prop. 1997/98:95 s. 37

text: f. ochprop. 2009110:135 s 73,122). De särskilda villkoren som beslutats för en långtidsdömd ska omprövas om det finns anledning till det. Om den intagnes situation förändrats i positiv riktning kan det vara ett skäl att ompröva villkoren.

heading: 1 kap. 7 §

text: 1 kap. 7 §

heading: 1 kap. 8 §

text: 1 kap. 8 §

text: En intagen får undantagsvis förflyttas inom anstalten efter inlåsning på kvällen förutsatt att det finns starka skäl och rättssäkerhetsaspekter kräver fullgod dokumentation av den händelse som leder till en förflyttning efter inlåsning, se JO 1150-2009. Det får med andra ord inte ske som rutin.

heading: 2 kap. Placering

text: 2 kap. Placering

text: Intagen som av andra intagna betraktades som tjallare och blivit placerad bland intagna som hade samröre med personer vilka utgjorde ett hot mot honom ansågs inte utgöra anledning till uttalande från JO, se JO dnr 2046-2009.

heading: 2 kap. 1 §

text: 2 kap. 1 §

heading: 2 kap. 2 §

text: 2 kap. 2 §

heading: 2 kap. 3 §

text: 2 kap. 3 §

text: Om Kriminalvården inte har fattat beslut om att en avdelning utgör en säkerhetsavdelning är den inte att se som en säkerhetsavdelning utan som en normalavdelning oavsett graden av säkerhet och kontroll, se JO dnr 5384-2009. En placering på en säkerhetsavdelning förstärker känslan av slutenhet på ett synnerligen påtagligt sätt på grund av dess låga beläggningsgrad i kombination med omfattande tekniska skyddsåtgärder, hög personaltäthet och ett begränsat utbud av aktiviteter för de intagna. Även tvånget att umgås med en begränsad krets av andra intagna som bedöms farliga och inte sällan företer ”psykiska särdrag” kan utgöra en svår påfrestning, se JO dnr 5384-2009.

heading: 2 kap. 4 §

text: 2 kap. 4 §

heading: 2 kap. 5 §

text: 2 kap. 5 §

heading: 3 kap. Sysselsättning och ersättning

text: 3 kap. Sysselsättning och ersättning

text: Beslut om sysselsättning anses vara av sådant intresse för den intagne att handläggningen av en ansökan om viss sysselsättning bör ske enligt

text: förvaltningslagens

text: regler om ärendehandläggning och beslut bör meddelas den intagne i frågan, se JO dnr 6763-2008. Det får inte förekomma generella begränsningar för en viss typ av intagna t.ex. utvisade personer. Däremot får begränsningar riktas till intagna som har en viss minimitid kvar till villkorlig frigivning, se JO dnr 4927-2009 där studiemöjligheten begränsats.

heading: 3 kap. 1 §

text: 3 kap. 1 §

text: Intagna i kriminalvårdsanstalt har sysselsättningsplikt, se JO dnr 6763-2008.

heading: 3 kap. 2 §

text: 3 kap. 2 §

text: Utbetalning av ersättning för sysselsättning sker genom att det intjänade beloppet sätts in på ett kontantkort avsett för den intagne,

text: 3 kap. 10 §

text: KVFS 2011:1

text: . Då det däremot inte finns några bestämmelser som ger Kriminalvården rätt att bestämma hur en intagen får använda de medel som finns på kontantkortet måste utgångspunkten vara att intagna får använda medlen på kontantkortet för att köpa varor så länge dessa varor inte är olagliga att köpa eller inneha. För att Kriminalvården ska få begränsa intagnas inköp med medel från kontantkortet bör det krävas stöd i lag, se JO dnr 2961-2011.

heading: 3 kap. 3 §

text: 3 kap. 3 §

heading: 3 kap. 4 §

text: 3 kap. 4 §

heading: 3 kap. 5 §

text: 3 kap. 5 §

heading: 3 kap. 6 §

text: 3 kap. 6 §

heading: 4 kap. Fritid

text: 4 kap. Fritid

heading: 4 kap. 1 §

text: 4 kap. 1 §

heading: 4 kap. 2 §

text: 4 kap. 2 §

heading: 4 kap. 3 §

text: 4 kap. 3 §

heading: 4 kap. 4 §

text: 4 kap. 4 §

heading: 4 kap. 5 §

text: 4 kap. 5 §

heading: 5 kap. Personliga tillhörigheter

text: 5 kap. Personliga tillhörigheter

text: st. 1: Intagna har rätt att inneha personlig egendom. Innehav får regleras genom av Kriminalvården meddelade föreskrifter., se

text: prop. 2006/07:127 s. 14

text: f. och JO dnr 4586-2008. Anstalter har rätt att upprätta särskilda ordningsregler för anstalten och i dessa ta in bestämmelser om begränsningar, t.ex. antal cigaretter som de intagna tillåts inneha under promenadtid, men i så fall dokumenteras skriftligen, se JO dnr 5749-2008. Ett beslut om att en intagen i sitt bostadsrum får inneha viss egendom utgör i princip hinder mot att egendomen formlöst omhändertas eller utvisiteras. För att omhänderta egendom krävs att Kriminalvården både omprövar det tidigare beslutet och formligen återkallar det, se JO dnr 4586-2008.

text: st. 2: Att anstalten av säkerhetsskäl gett de intagna deodorant förpackat i annat än en glasflaska då den kunde användas som tillhygge ansågs inte kunna ligga till grund för kritik, se JO dnr 196-2009.

heading: 5 kap. 1 §

text: 5 kap. 1 §

text: Kriminalvården har ett ansvar för att en intagens omhändertagna tillhörigheter inte stjäls eller förkommer, men om så ändå sker måste den intagna på ett enkelt och effektivt sätt kunna få ersättning för de förkomna tillhörigheterna. Den intagne ska inte heller behöva vända sig till flera olika enheter inom Kriminalvården för att bli kompenserad, se JO dnr 4601-2009. Egendom som Kriminalvården tar om hand i samband med en visitation av ett bostadsrum ska förtecknas, se JO dnr 5861-2009 och numera

text: 14 § 2 st.

text: Fängelseförordning (

text: ). Förteckningen ska skrivas under av den intagne och den som har verkställt omhändertagandet. Vägrar den intagne att skriva under ska om det är möjligt, ytterligare en tjänsteman skriva under förteckningen, se JO dnr 4586-2008. Ifall en intagen ej närvarat vid ett omhändertagnade av föremål i bostadsrum ska den intagne ges tillfälle att i efterhand både skriva under visitationsprotokollet och inspektera de omhändertagna föremålen, se JO dnr 4586-2008.

heading: 5 kap. 2 §

text: 5 kap. 2 §

heading: 5 kap. 3 §

text: 5 kap. 3 §

heading: 5 kap. 4 §

text: 5 kap. 4 §

text: Att placera en intagen i kriminalvårdsanstalt i avskildhet är en från humanitär synpunkt ingripande åtgärd och placering av intagna i avskildhet bör därför begränsas i så stor utsträckning som möjligt. Om det trots allt sker så måste av hänsyn till den enskildes rättssäkerhet, kravet på en korrekt hantering ställas högt, se JO dnr 488-2009 och 1830-2009.

heading: 6 kap. Vistelse i gemensamhet och avskildhet

text: 6 kap. Vistelse i gemensamhet och avskildhet

heading: 6 kap. 1 §

text: 6 kap. 1 §

text: Förutsatt att särskilt beslut avseende varje intagen som berörs av åtgärden meddelas, får intagna placeras i avskildhet under en visitation av en hel bostadsavdelning, se JO dnr 3187-2009 och 6715-2009. Bedömningsgrunder för placering i säkerhetsavdelning, se

text: 2 kap 4 §

heading: 6 kap. 2 §

text: 6 kap. 2 §

text: Intagen som är inlåst för natten i sitt bostadsrum är att betrakta som redan avskild. En förflyttning av redan avskild intagen till observationsavdelning kräver inget beslut om avskildhet, däremot kräver rättssäkerheten en fullgod dokumentation av den händelse som leder till sådan förflyttning, se JO dnr 577-2008 och JO dnr 1150-2009.

heading: 6 kap. 3 §

text: 6 kap. 3 §

text: I

text: 18 §

text: Fängelseförordning (

text: ) återfinns vad som måste framgå av ett beslut om avskildhet på egen begäran. Kriminalvårdschef eller kriminalvårdsinspektör får fatta beslut i ärenden och beslut kan omprövas av regionen, se

text: s. 42 i dokument KVAF (Ao) 2007:3

text: . Om en intagen begär att bli placerad i avskildhet, men nekas, så är det ett betungande beslut som ska besvaras med ett skriftligt beslut försett med information om hur det kan överklgas, se JO-dnr 2189-2008.

heading: 6 kap. 4 §

text: 6 kap. 4 §

text: Spartanskt möblerade bostadsrum får användas för avskildhet bara om det inte finns något bättre alternativ och endast tillfälligt, se JO 1166-2010 där nio dagar i omöblerat bostadsrum föranlett kritik. Intagen som nekas sängkläder för att personen uppfattas som suicidbenägen bör ställas under sekundbevakning, se JO dnr 1661-2010.

heading: 6 kap. 5 §

text: 6 kap. 5 §

heading: 6 kap. 6 §

text: 6 kap. 6 §

text: p. 1:

text: p. 2: Så länge som lokaler håller godtagbar hygienisk standard och eventuella skadeverkningar till följd av restriktioner i möjligaste mån mildras får intagen istället för att erbjudas psykologisk vård bli avskildhetsplacerad endast om det ur säkerhetssynpunkt är absolut nödvändigt att vidta en sådan åtgärd, se JO dnr 4311-2008.

text: p. 3:

text: p. 4:

text: p. 5:

text: p. 6:

heading: 6 kap. 7 §

text: 6 kap. 7 §

heading: 6 kap. 8 §

text: 6 kap. 8 §

text: Begreppet kroppsbesiktning, se

text: 8 kap 3 §

heading: 6 kap. 9 §

text: 6 kap. 9 §

heading: 6 kap. 10 §

text: 6 kap. 10 §

heading: 7 kap. Besök och andra kontakter

text: 7 kap. Besök och andra kontakter

text: Om en anstalt har en policy avseende besök där ska anstalten i förväg informera de intagna och deras besökare om denna policy. Sådan information sker lämpligen skriftligen. Om visst agerande kan riskera att ett besök avbryts krävs det att anstalten uttryckligen informerar om det aktuella förbudet, se JO Dnr 5412-2010. Att en besökare även var målsägande i relation till den sökande, att gärningstillfället låg nära i tiden och att den sökande förringat sitt ansvar för de brott den dömts till utgör inte sådana tvingande säkerhetsskäl vilka motiverar att det tidigare gynnande förvaltningsbeslutet om beviljat besökstillstånd fick återkallas,se KamR Stockholm i mål 3582-12 och inledningen till

text: 13 kap.

text: Om Socialtjänsten, efter att Krimnalvården gjort en orosanmälan, finner att det inte finns någonting som talar emot ett umgänge mellan den intagne, dess partner och deras barn bör inte den intagnes rätt till domstolsprövning fördröjas genom att anstalten på nytt anmäler redan kända förhållanden till socialtjänsten. Att Kriminalvården och socialtjänsten har olika uppfattning om lämpligheten av den önskade kontakten utgör alltså inte hinder att fatta beslut. Tvärtom är det just i dessa fall särskilt angeläget att beslut fattas för att möjliggöra överprövning av beslutet, se JO Dnr 343-2011. I Kriminalvårdens uppdrag ligger inte att se till att den som utsatts för brott och dennes närstående får stöd och hjälp. Detta hör till socialnämndens uppgifter, se

text: 5 kap. 11 §

text: SoL och JO Dnr 343-2011. Kriminalvårdens kontakt med den intagnes närstående måste inriktas på att inhämta uppgifter som behövs som underlag vid bedömningen av om det finns risk för skada för den närstående genom beslut som Kriminalvården fattar.

heading: 7 kap. 1 §

text: 7 kap. 1 §

heading: 7 kap. 2 §

text: 7 kap. 2 §

text: Begreppet kroppsvisitation, se

text: 8 kap 3 §

text: . Begreppet kroppsbesiktning, se

text: 8 kap 3 §

text: . JO riktade kritik mot Kriminalvården för att den i samband med att en narkotikahund markerade för narkotika på en besökare kvarhöll denne på anstalten tills att polis kom till platsen. JO uttalade att Kriminalvården i en situation som den förevarande, inte får ge intryck av att vilja hindra en besökare från att lämna anstalten varken genom ord eller handling. Ifall polis tillkallas till anstalten med anledning av händelsen bör det stå klart för anstalten att besöket skulle ställas in redan vid den tidpunkt då polis tillkallades och beslut i saken ska snarast meddelas. En inte obetydlig tidsutdräkt som i detta fall tills att beslut fattades kan komma att utgöra grund för olaga frihetsberövande från Kriminalvårdens sida, se JO dnr 1076-2008.

heading: 7 kap. 3 §

text: 7 kap. 3 §

text: En intagens önskemål om att få samtala med advokat ska behandlas med största möjliga generositet och på ett så smidigt sätt som möjligt, se JO dnr 2901-2010. Det bör vara möjligt att få till stånd ett telefonsamtal utan en skriftlig ansökan, se JO dnr 2901-2010. Det ankommer i princip inte på Kriminalvården att bedöma behovet av samtalet, se JO dnr 2901-2010.

heading: 7 kap. 4 §

text: 7 kap. 4 §

text: Telefonsamtal som rings i närvaro av en kriminalvårdstjänsteman är i praktiken delvis avlyssnat, se JO dnr 3135-2007. Intagna har inte någon explicit rättighet att vid varje önskat tillfälle omedelbart få ringa advokat, se JO dnr 2901-2010.

heading: 7 kap. 5 §

text: 7 kap. 5 §

text: Reglerna om granskning är av synnerlig vikt då dessa utgör en för intagna anpassad form av det skydd som gäller för varje medborgare enligt

text: 2 kap. 6 § regeringsformen

text: , se JO dnr 2968-2009. I fall granskning sker är det av stor vikt att den intagne underrättas om vilka åtgärder som vidtagits vid denna och dessa ska framgå av granskningsstämpeln, se JO dnr 3962-2009. Det är även viktigt att den intagne får veta vem eller vilka som utfört granskningen av en försändelse och enbart en signatur är otillräckligt utan det bör också finnas någon form av namnförtydligande som exempelvis en namnstämpel, se JO dnr 3962-2009. Granskning av en försändelse från Umeå universitet utan att någon misstanke om oriktig avsändare förelåg förtjänade kritik av JO, se JO dnr 196-2009. Försändelse adresserad till "Kriminalvårdsmyndigheten Tidaholm” på vilken det stod ”att: intagens namn" ansågs vara ställt till myndigheten för att öppnas och sedan eventuellt vidarebefordras till den intagne, se JO dnr 196-2009.

heading: 7 kap. 6 §

text: 7 kap. 6 §

heading: 7 kap. 7 §

text: 7 kap. 7 §

heading: 7 kap. 8 §

text: 7 kap. 8 §

heading: 7 kap. 9 §

text: 7 kap. 9 §

heading: 7 kap. 10 §

text: 7 kap. 10 §

heading: 7 kap. 11 §

text: 7 kap. 11 §

heading: 7 kap. 12 §

text: 7 kap. 12 §

heading: 8 kap. Särskilda kontroll- och tvångsåtgärder

text: 8 kap. Särskilda kontroll- och tvångsåtgärder

heading: 8 kap. 1 §

text: 8 kap. 1 §

text: Det kan i samband med undersökning av intagnas bostadsrum bli aktuellt att granska och därvid även läsa brev eller andra skriftliga meddelanden som anträffas, om det är påkallat med hänsyn till de syften som föranlett undersökningen av rummet, se JO dnr 2849-2006 och JO 1994/95 s. 175.

heading: 8 kap. 2 §

text: 8 kap. 2 §

text: Kroppsvisitation innebär en undersökning av kläder och annat som någon bär på sig samt av väskor och paket och andra föremål som någon har med sig. Däremot inte en undersökning av kroppen, se JO dnr 1076-2008. Ytlig kroppsbesiktning avser en yttre granskning av kroppen. Person som ska undersökas kan uppmanas att helt klä av sig och därefter ställa sig upp. Tjänstemannen får därefter granska de delar av kroppen som är synliga samt fotsulorna, armhålorna och huvudhåret. Det är inte tillåtet att anmoda den som undersöks att inta speciella ställningar så att andra delar av kroppen ska kunna granskas, se JO dnr 1076-2008. Vid ordinär kroppsbesiktning får personen som undersöks anmodas inta speciella ställningar så att andra delar av kroppen än de som avses vid ytlig kroppsbesiktning ska kunna granskas, se JO dnr 1076-2008.

heading: 8 kap. 3 §

text: 8 kap. 3 §

heading: 8 kap. 4 §

text: 8 kap. 4 §

heading: 8 kap. 5 §

text: 8 kap. 5 §

text: Anmoda till intagen att lämna urinprov är en kroppsbesiktning och sådan tvångsåtgärd som inte ska användas i större utsträckning än vad som är nödvändigt och ändamålsenligt, se JO dnr 5649-2009.

heading: 8 kap. 6 §

text: 8 kap. 6 §

text: Begreppet kroppsvisitation, se

text: 3 §

text: . Begreppet kroppsbesiktning, se

text: 3 §

heading: 8 kap. 7 §

text: 8 kap. 7 §

heading: 8 kap. 8 §

text: 8 kap. 8 §

heading: 8 kap. 9 §

text: 8 kap. 9 §

heading: 8 kap. 10 §

text: 8 kap. 10 §

heading: 8 kap. 11 §

text: 8 kap. 11 §

heading: 8 kap. 12 §

text: 8 kap. 12 §

heading: 8 kap. 13 §

text: 8 kap. 13 §

heading: 9 kap. Hälso- och sjukvård

text: 9 kap. Hälso- och sjukvård

text: Det är ok att Kriminalvården som rutin har att intagna inte själva kan bestämma om befrielse från sysselsättning till följd av sjukdom eller funktionsnedsättning utan det är ansvarig kriminalvårdstjänsteman uppgift att på avdelningen göra en preliminär bedömning av orsaken och bedöma ifall den intagne inte bör lämna bostadsrummet eller placeras på annan plats, se JO dnr 196-2009. Om den intagne bedöms vara i akut behov av sjukvård eller om den ansvarige på avdelningen känner sig osäker ska kontakt tas med sjuksköterskan för konsultation. I avvaktan på sjukvårdens bedömning och eventuellt besök på mottagningen ska den intagne vistas på sin ordinarie sysselsättningsplats. Sjukvårdspersonal kan efter bedömning lämna en rekommendation om lämplig sysselsättning, se JO dnr 196-2009. Stor försiktighet bör dock iakttas vid bedömningar av intagnas behov av sjukvård och kriminalvårdspersonal får aldrig nonchalera en intagens uppgifter, se JO dnr 1150-2009 där en intagen som under natten flaggat på och uppgav sig ha svåra smärtor i sin njure av vakthavande befälet fått till svar att man skulle avvakta och inte vidta några ytterligare åtgärder än att avvakta då den intagne precis fått smärtstillande tabletter. Vid personskada är det anstalten, inte den intagne som är ansvarig för att anmälan om personskada sker till Försäkringskassan, se JO dnr 196-2009. Det medicinska ansvaret för en intagen vilar på den behandlande anstaltsläkaren, se JO dnr 1214-2010. Det är ytterst den behandlande anstaltsläkaren, och inte regionens sjukvårdssamordnare eller kriminalvårdspersonal utan medicinsk utbildning som avgör vilken vård eller medicinering en intagen ska erbjudas och erhållas. Till detta räknas även hur medicin ska intas. Att ansvaret för utdelningen överlämnas till kriminalvårdspersonal är däremot lämpligt, se JO dnr 1630-2010. Om sjukhusbesök, se

text: 31 § FÄF

text: . Om vilken hälsoinformation som kriminalvårdare kan kräva av intagen, se

heading: 9 kap. 1 §

text: 9 kap. 1 §

heading: 9 kap. 2 §

text: 9 kap. 2 §

heading: 9 kap. 3 §

text: 9 kap. 3 §

heading: 10 kap. Permission och annan tillfällig vistelse utanför anstalt

heading: 10 kap. 1 §

text: 10 kap. 1 §

heading: 10 kap. 2 §

text: 10 kap. 2 §

heading: 10 kap. 3 §

text: 10 kap. 3 §

heading: 10 kap. 4 §

text: 10 kap. 4 §

heading: 10 kap. 5 §

text: 10 kap. 5 §

heading: 10 kap. 6 §

text: 10 kap. 6 §

heading: 11 kap. Särskilda utslussningsåtgärder

text: 11 kap. Särskilda utslussningsåtgärder

text: Prövningen av vilken utslussningsåtgärd som är mest ändamålsenlig, behovsbedömningen, ska utgå från den intagnes behov, se

text: 11 kap. l § Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd för fängelse (KVFS 2011: 1)

text: se även

text: 2 §

text: avseende riskbedömning och

text: 3 §

text: om utslussningsperiodens längd (KVFS 2011: 1).

heading: 11 kap. 1 §

text: 11 kap. 1 §

heading: 11 kap. 2 §

text: 11 kap. 2 §

heading: 11 kap. 3 §

text: 11 kap. 3 §

heading: 11 kap. 4 §

text: 11 kap. 4 §

heading: 11 kap. 5 §

text: 11 kap. 5 §

heading: 11 kap. 6 §

text: 11 kap. 6 §

heading: 11 kap. 7 §

text: 11 kap. 7 §

heading: 11 kap. 8 §

text: 11 kap. 8 §

heading: 11 kap. 9 §

text: 11 kap. 9 §

heading: 11 kap. 10 §

text: 11 kap. 10 §

heading: 11 kap. 11 §

text: 11 kap. 11 §

heading: 11 kap. 12 §

text: 11 kap. 12 §

heading: 12 kap. Varning och uppskjuten villkorlig frigivning

text: 12 kap. Varning och uppskjuten villkorlig frigivning

text: Om fråga som reglerats i form av en ordningsregel kan leda till en prövning av misskötsamhet så att en rättighet dras in, får denna inte dras in per automatik utan endast efter en individuell bedömning och inte heller får krav för att återfå en tidigare indragen rättighet utformas att bli generella, se JO dnr 4993-2009. Förhör ska hållas med den intagne innan beslut om varning meddelas, se JO dnr 2029-2009.

heading: 12 kap. 1 §

text: 12 kap. 1 §

heading: 12 kap. 2 §

text: 12 kap. 2 §

heading: 12 kap. 3 §

text: 12 kap. 3 §

heading: 12 kap. 4 §

text: 12 kap. 4 §

text: Kriminalvården har, jämlikt

text: 20 §

text: FL, en skyldighet att redovisa hur Kriminalvården resonerat på de punkter där meningarna kan gå isär, se JO dnr 3293-2010.

heading: 12 kap. 5 §

text: 12 kap. 5 §

text: Beslut och viktiga händelser, vidtagna eller planerade åtgärder och omständigheter i övrigt som är av betydelse för vistelsen ska dokumenteras i en löpande journal som ett stöd för den personal som ansvarar för klienten, se

text: KVFS 2008:11

text: och JO dnr 2029-2009. Beslut kan ändras innan de expedierats eller fått sin slutgiltiga form men kan som regel inte ändras eller återkallas ifall det resulterat i ett gynnande beslut. Undantag gäller dock om en författningsbestämmelse medger det, om beslutet försetts med återkallelseförbehåll, om den enskilde utverkat beslutet genom vilseledande uppgifter. Vidare är återkallelse möjlig av hänsyn till en hälsofara, brandfara, trafikfara eller av andra sådana säkerhetsskäl (

text: prop. 1985/86:80 s. 39

text: och

text: se även KamR Stockholm mål 3582-12). Även användning av fel beslutsmall kan motivera återkallelse (JO 6108-2009). Uppgifter i KLAS får däremot inte raderas och om Kriminalvården behöver rätta en felaktighet ska det anges när rättelsen gjordes och av vem, se JO dnr 2189-2008. Se även Kap. 7 om Besök.

heading: 13 kap. Beslut

text: 13 kap. Beslut

text: En myndighet måste i varje fall göra en bedömning av vilket sätt som är lämpligast att lämna underrättelse på. I många fall är det lämpligast att lämna ett skriftligt besked men om muntligt besked lämnas så bör det dokumenteras på något sätt, exempelvis i KLAS, se JO dnr 14-2008. Av ett beslut ska framgå vad som i det enskilda fallet varit avgörande för utgången och det räcker normalt sett inte med att enbart hänvisa till lagtext, se JO 1990/91 s. 101, utan rekvisit ska vara fyllda, se JO dnr 488-2009 och 1830-2009.

heading: 13 kap. 1 §

text: 13 kap. 1 §

text: När ett beslut delges en intagen ligger det i dess natur att den intagne får en kopia av den handling som delges, se JO dnr 4253-2006.

heading: 13 kap. 2 §

text: 13 kap. 2 §

heading: 13 kap. 3 §

text: 13 kap. 3 §

heading: 13 kap. 4 §

text: 13 kap. 4 §

heading: 13 kap. 5 §

text: 13 kap. 5 §

heading: 13 kap. 6 §

text: 13 kap. 6 §

heading: 14 kap. Överklagande

text: 14 kap. Överklagande

text: Skillnad görs mellan myndigheters ärendehandläggning som resulterar i överklagbara beslut och deras faktiska handlande som inte kan överklagas se Förvaltningslag (

text: ). Förflyttning av intagen inom en anstalt utgör faktiskt handlande och kräver inte ett särskilt beslut, se JO dnr 577-2008 jämför

text: 6 kap. 5 §

text: . Till faktiskt handlande räknas även behandlingsåtgärder (JO dnr 196-2009), anmodan att lämna urinprov enligt

text: 8 kap. 6 §

text: (JO dnr 196-2009), förflyttning av en intagen mellan normalavdelningar (JO dnr 4985-2007), mellan likvärdiga avdelningar (JO dnr 196-2009), förflyttning från studieavdelning till normalavdelning (JO dnr 196-2009), från från studieavdelning till avdelning som saknade studiemöjlighet men där skillnaden i övrigt inte framstår som så påtaglig var ett gränsfall (JO dnr 196-2009). Råd, upplysningar eller andra oförbindande besked utgör inte alltid myndighetsutövning och det är myndigheten som ytterst får ställa frågan om det från rättssäkerhetssynpunkt krävs att

text: förvaltningslagens

text: regler tillämpas i det enskilda fallet, se JO dnr 196-2009.

heading: 14 kap. 1 §

text: 14 kap. 1 §

text: Intagen som har rätt till omprövning av beslut bör underrättats om hur gå till väga för att begära eventuell omprövning av beslutet, se JO dnr 4993-2009. Syftet med omprövningen är att avgöra om det fortfarande finns skäl att hålla fast vid det tidigare beslutet om så inte sker så riskerar de rättsäkerhetsgarantier som finns inbyggda i förfarandet att bli verkningslösa, se JO dnr 488-2009, 1830-2009.

heading: 14 kap. 2 §

text: 14 kap. 2 §

text: Skrivelser som en intagen inkommer med bör registrerats i den intagnes journal, exempelvis i en daganteckning i KLAS så att det i efterhand går att utreda hur många skrivelser en intagne lämnat in, se JO dnr 14-2008.

heading: 14 kap. 3 §

text: 14 kap. 3 §

heading: 14 kap. 4 §

text: 14 kap. 4 §

heading: 14 kap. 5 §

text: 14 kap. 5 §

heading: 15 kap. Övriga bestämmelser

text: 15 kap. Övriga bestämmelser

heading: 15 kap. 1 §

text: 15 kap. 1 §

heading: 15 kap. 2 §

text: 15 kap. 2 §

heading: 15 kap. 3 §

text: 15 kap. 3 §

heading: 15 kap. 4 §

text: 15 kap. 4 §

text: Verkställighetsföreskrifter utmärks av att de inte får tillföra något väsentligt nytt, jmf 41 § fängelseförordningen,

text: prop. 1973:90 s. 211

text: och JO dnr 2961-2011).

heading: 15 kap. 5 §

text: 15 kap. 5 §


text: An unofficial translation, reflecting amendments up to SFS 2020:875, is available from the Swedish Agency for the Media


text: An unofficial translation is available from the Riksdag


text: Myndighetsbegreppet är funktionellt. Redan i

text: 31/87 Beentjes

text: räknade EU-domstolen ett organ som formellt var fristående från staten — en lokal jordbrukskommitté vars sammansättning och uppgifter reglerades i författning och vars ledamöter utsågs av det allmänna — till "staten" vid tillämpning av upphandlingsreglerna. Avgörandet är äldre än Sveriges anslutning och finns bara i engelsk språkversion; myndighetsbegreppet knyter inte heller an till någon direktivartikel som denna paragraf genomför.

heading: 1 kap. 22 §

text: 1 kap. 22 §

text: Huvudföremålsregeln för odelbara blandade kontrakt tillämpades i

text: C-145/08 Hotel Loutraki

text: : en odelbar helhet av aktieöverlåtelse, byggentreprenad och tjänster föll i sin helhet utanför upphandlingsdirektiven, eftersom huvudföremålet (aktieöverlåtelsen) inte omfattades. Domens artikelhänvisningar rör rättsmedelsdirektivet 89/665, som LOU:s genomförandekartläggning inte täcker, så den hittas inte via direktivsläktskapet.

heading: 2 kap. 12 §

text: 2 kap. 12 §

text: Undantaget för intern upphandling — i praktiken ofta kallat Teckal-undantaget — har sitt ursprung i EU-domstolens praxis, inte i något äldre direktiv. Det formulerades i

text: C-107/98 Teckal

text: och utvecklades därefter i bland annat

text: C-26/03 Stadt Halle

text: C-458/03 Parking Brixen

text: och

text: C-324/07 Coditel Brabant

text: . De två villkoren i

text: första stycket

text: — kontrollkriteriet och verksamhetskriteriet — är kodifieringar av det som domstolen där kom fram till.

text: Paragrafen genomför artikel 12 i

text: direktiv 2014/24/EU

text: . Den artikeln saknar motsvarighet i det äldre upphandlingsdirektivet: jämförelsetabellen i 2014/24 bilaga XV anger "—" för

text: artikel 12

text: , eftersom undantaget före 2014 inte var reglerat i direktivtext utan följde av praxis. Äldre avgöranden om intern upphandling hittas därför inte automatiskt via direktivsläktskapet, utan får sökas via de domar som nämns ovan.

heading: 3 kap. 12 §

text: 3 kap. 12 §

text: Räckvidden av likabehandlings- och öppenhetsprinciperna illustreras av

text: C-496/99 P Succhi di Frutta

text: : den upphandlande myndigheten är bunden av villkoren i upphandlingsdokumenten och får inte ändra ett väsentligt villkor under förfarandet eller när kontraktet fullgörs. Målet rörde en anbudsinfordran från kommissionen enligt jordbruksregelverket, så domen citerar inte upphandlingsdirektiven och hittas därför inte via direktivsläktskapet.

heading: 4 kap. 1 §

text: 4 kap. 1 §

text: Gränsen för vad en komplettering får innebära drogs i

text: C-131/16 Archus och Gama

text: : en begäran om förtydligande får inte kompensera för en handling som saknas eller i praktiken leda till att ett nytt anbud ges in. Domen citerar 2004 års försörjningsdirektiv och rättsmedelsdirektiven i ändringslydelse och fångas därför inte av direktivsläktskapet.

heading: 4 kap. 9 §

text: 4 kap. 9 §

text: Undantaget för tekniska skäl eller ensamrätt tolkas restriktivt, och det är den som åberopar undantaget som ska visa att förutsättningarna är uppfyllda. I

text: C-337/05 Kommissionen mot Italien

text: underkändes Italiens mångåriga direkttilldelningar av Agusta-helikoptrar, där de påstådda tekniska skälen inte kunde styrkas. Domen citerar de äldre varuupphandlingsdirektiven i deras ändringslydelser och fångas därför inte av jämförelsetabellernas artikelnumrering.

heading: 6 kap. 14 §

text: 6 kap. 14 §

text: I

text: C-359/93 Kommissionen mot Nederländerna (UNIX)

text: fälldes en teknisk specifikation som föreskrev operativsystemet UNIX utan tillägget "eller likvärdigt" — hänvisningen begränsade konkurrensen till leverantörer av ett visst fabrikat. Kravet på ett sådant tillägg är just vad paragrafen kodifierar.

heading: 9 kap. 6 §

text: 9 kap. 6 §

text: Rätten att åberopa andra företags kapacitet har sitt ursprung i

text: C-389/92 Ballast Nedam

text: , där ett holdingbolag fick tillgodoräkna sig sina dotterbolags referenser under förutsättning att det visade sig faktiskt förfoga över deras resurser. Avgörandet är äldre än Sveriges anslutning och finns bara i engelsk språkversion; dess artikelhänvisningar rör kvalificeringsbevisen i 1971 års direktiv, som jämförelsetabellerna inte för fram till just denna paragraf.

heading: 14 kap. 6 §

text: 14 kap. 6 §

text: Att särskilda kontraktsvillkor av social karaktär är tillåtna slogs fast redan i

text: 31/87 Beentjes

text: , där ett villkor om att anlita långtidsarbetslösa godtogs så länge det var förenligt med likabehandlingsprincipen och hade offentliggjorts i annonsen.

heading: 17 kap. 1 §

text: 17 kap. 1 §

text: Utrymmet för arbetsrättsliga villkor begränsas av utstationeringsdirektivet

text: . I

text: C-346/06 Rüffert

text: underkändes ett krav på lön enligt ett kollektivavtal som inte var allmängiltigförklarat, när arbetet utfördes av utstationerade arbetstagare. Domen rör enbart utstationeringsdirektivet — som LOU inte genomför — och hittas därför inte via direktivsläktskapet.

heading: 17 kap. 2 §

text: 17 kap. 2 §


text: An unofficial translation, reflecting amendments up to SFS 2026:1077, is available from the Gambling Authority


text: An unofficial translation, reflecting amendments up to SFS 2025:292, is available from the Gambling Authority


text: An unofficial translation is available from the Parliamentary Ombudsmen


text: An unofficial translation is available from the Inspectorate of Strategic Products