author: Helena Andersson jur.kand.

text: Tryckfrihetsförordningen

text: (TF) reglerar

text: yttrandefrihet

text: i tryckta skrifter (tidningar och böcker) samt

text: offentlighetsprincipen

text: för

text: allmänna handlingar

text: . Den är en av Sveriges fyra

text: grundlag

text: ar.

text: An unofficial translation is available from the Riksdag

heading: 1 kap

text: 1 kap

text: Tryckfrihetsförordningen

text: gäller enbart för tryckta skrifter. Kartor, ritningar och bilder ska ses som skrift även om det inte finns någon text. Texten måste också vara utgiven enligt

text: 1 kap 6 §

text: för att omfattas av

text: tryckfrihetsförordningen

text: Gränsdragningen mellan det som skyddas av

text: tryckfrihetsförordningen

text: och det som inte ryms inom tillämpningsområdet är inte helt klar. Som exempel på tryckta skrifter som faller utanför

text: tryckfrihetsförordningen

text: kan nämnas reklam, skrifter av utpräglat kommersiell natur och e-postmeddelanden. Om ett e-postmeddelande har skickats till allmänheten kan det dock omfattas av bestämmelser i

text: yttrandefrihetsgrundlagen (1991:1469)

text: Hemsidor, bloggar och innehållet i andra databaser som saknar ansvarig utgivare faller som huvudregel utanför

text: tryckfrihetsförordningens

text: och

text: yttrandefrihetsgrundlagens

text: tillämpningsområde. För yttranden som faller utanför

text: tryckfrihetsförordningens

text: eller

text: yttrandefrihetsgrundlagens

text: tillämpningsområden gäller bestämmelserna i vanlig lag. Enligt

text: 2 kap 1 § regeringsformen (1974:152)

text: är varje medborgare gentemot det allmänna tillförsäkrad rätten till yttrandefrihet och den rättigheten får enbart begränsas enligt lag, som t ex bestämmeler i

text: brottsbalken (1962:700)

text: och

text: personuppgiftslagen (1998:204)

text: För databaser som har en ansvarig utgivare gäller, från den 1 januari 2003,

text: 1 kap 9 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: . För att avgöra vad som enligt lagens mening är en databas se JK Beslut 2004-05-12 som hänvisar till Radio- och TV-verkets beslut den 19 januari 2004 i ärende med dnr 1192/2003.

text: Tredje och

text: fjärde stycket

text: reglerar det som allmänt brukar kallas meddelarfrihet och anskaffarfrihet.

text: Meddelarfrihet

text: innebär att alla har rätt att straffritt lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offentliggörande och i publiceringssyfte, se

text: 3 kap

text: och

text: 2 §§

text: denna lag.

text: Anskaffarfrihet

text: innebär att alla har rätt att straffritt anskaffa uppgifter i syfte att offentliggöra/publicera dem. Av

text: 1 kap. 9 §

text: denna lag framgår att vanlig lag skall tillämpas i fråga om bl.a. ansvar och ersättningsskyldighet som avser det sätt på vilket uppgift eller underrättelse anskaffats. Denna bestämmelse innebär en begränsning i anskaffarfriheten i den meningen att anskaffaren av en uppgift utan hinder av

text: tryckfrihetsförordningen

text: kan ställas till svars för de olagliga metoder han använder för att anskaffa uppgiften. (JK Beslut 1998-01-09)

text: Tredje och

text: fjärde stycket

text: innebär också att allmänna organ är tvingade att respektera rätten för alla personer att, anonymt eller inte, meddela uppgifter i publiceringssyfte. Därför får allmänna organ inte efterforska vem som lämnat ett visst meddelande och inte heller utsätta meddelaren för repressalier i de fall meddelaren är känd. Detta brukar allmänt kallas för

text: efterforskningsförbud

text: , se

text: 1 kap 3 §

text: och

text: 3 kap 4 §

text: . Ett brott mot efterforskningsförbudet ses som tjänstefel och bestraffas enligt

text: 20 kap 1 § brottsbalken (1962:700)

heading: 1 kap 1 §

text: 1 kap 1 §

text: Förbudet mot censur innebär ett kategoriskt förbud för allmänna organ att villkora framställningen/spridningen av tryckta skrifter. Ingripande mot överträdelser av vad som är tillåtet får enbart ske i efterhand.

text: Förbudet mot hindrande åtgärder innebär att allmänna organ inte får, på grund av innehållet i en skrift, hindra framställning eller spridning av skriften på annat sätt än vad som sägs i

text: 7 kap

text: denna lag.

heading: 1 kap 2 §

text: 1 kap 2 §

text: Enligt den här bestämmelsen får ingen som använt sig av friheterna inom

text: tryckfrihetsförordningens

text: tillämpningsområde bestraffas eller dömas till skadeståndsansvar i annat fall än om

text: tryckfrihetsförordningen

text: medger det. Man talar om repressalieförbudet eller

text: tryckfrihetsförordningens

text: exklusivitet. Regleringen innebär att ett ingripande från det allmänna mot den som lämnar meddelanden till bl.a. massmedierna bara kan ske om det tillåts enligt

text: tryckfrihetsförordningen

text: Bestämmelsen om repressalieförbud skyddar en meddelare från åtal och straffrättsligt ansvar. Den anses också ge uttryck för ett allmänt sanktions- och repressalieförbud som innebär att myndigheter och personal hos myndigheter inte får vidta några för en enskild negativa tjänsteåtgärder på grund av den enskildes bruk av tryck- eller meddelarfriheten (se t.ex. JO 1975/76 s. 314 och 1987/88 s. 193 samt

text: SOU 1990:12 s. 63

text: Offentliganställdas rätt att använda sig av meddelarfriheten får inte inskränkas genom att anställda tillskrivs vissa skyldigheter i tex en arbetsordning. Detta skulle innebära ett försök att begränsa den grundlagsfästa yttrandefriheten. Märk väl att samma sak inte gäller inom den privata sektorn. Där får man alltså begränsa sina arbetstagares rätt att yttra sig till media.

text: Någon bestämmelse om straffansvar för en person som åsidosätter sanktions- och repressalieförbudet finns inte i TF, utan ansvar för sådana åtgärder bedöms som tjänstefel enligt

text: 20 kap. 1 § brottsbalken

text: eller som ett förfarande som kan ge disciplinpåföljder. (JK Beslut 2008-05-20, JK Beslut 2009-03-03, JK Beslut 2009-06-23)

heading: 1 kap 3 §

text: 1 kap 3 §

text: Den här bestämmelsen kallas allmänt för instruktionen och innebär att Justitiekanslern och domstolar måste ta hänsyn till tryckfrihetens betydelse och lägga större vikt vid syftet och tanken med exempelvis publiceringen än vid själva uttryckssättet.

heading: 1 kap 4 §

text: 1 kap 4 §

text: Bestämmelsen definierar vilka typer av skrifter som omfattas av

text: tryckfrihetsförordningen

text: Tryckt skrift

text: första stycket

text: första meningen) # Kopior som faller under

text: stencilregeln

text: första stycket

text: andra meningen)

text: Begreppet tryckpress avser alla metoder för mångfaldigande som innebär att färgen överförs från tryckmediet, t.ex. en tryckplåt, till tryckbäraren, t.ex. papper, genom en direktkontakt och ett fysiskt tryck mellan dem. Begreppet omfattar alla de traditionella tryckformerna, dvs. boktryck, stentryck, koppartryck, offsettryck och den s.k. indigopressen.

text: Utanför begreppet tryckpress hamnar de tekniker som där det moment där färgen överförs till papperet inte sker genom en direktkontakt och en fysisk press mellan tryckmediet och tryckbäraren.

text: Sådana tekniker är t.ex. olika slag av kopiatorer och skrivare. Dessa skrifter omfattas dock av

text: tryckfrihetsförordningen

text: genom

text: stencilregeln

text: 1 kap. 5 § första stycket andra meningen

text: denna bestämmelse) och grundlagsskydd uppnås om skrifterna mångfaldigas och utgivningsbevis gäller för dem eller om de förses med de angivna ursprungsuppgifterna. (JK Beslut 2007-06-11, JK Beslut 2001-11-23)

heading: 1 kap 5 §

text: 1 kap 5 §

text: I paragrafen ges ytterligare ett kriterium för att en skrift ska omfattas av

text: tryckfrihetsförordningen

text: : Skriften måste vara utgiven. Det krävs inte att skriften faktiskt blir spridd eller når ut till ett visst antal personer, avgörande är istället att den finns tillgänglig.

heading: 1 kap 6 §

text: 1 kap 6 §

text: I

text: första stycket

text: definieras begreppet

text: periodisk skrift

text: . Om en skrift är periodisk eller

text: icke-periodisk

text: har betydelse för vem som blir ansvarig för eventuella tryckfrihetsbrott, se

text: 8 kap

text: denna lag.

text: Andra stycket innehåller den så kallade

text: bilageregeln

text: . Regeln innebär att en förlagetrogen version av en tryckt skrift som sprids på något av de sätt som anges i den här paragrafen ska behandlas på samma sätt som en bilaga till den tryckta skriften; bilagan anses som en del av den tryckta skriften och omfattas av det skydd som

text: tryckfrihetsförordningen

text: ger periodiska skrifter.

text: Även sådant som publiceras både i en tryckt skrift och på ett massmedieföretags hemsida omfattas av bilageregeln. (JK Beslut 2000-11-09 dnr

text: För skrift som bara publiceras på ett massmedieföretags hemsida och som tidigare inte publicerats i den tryckta skriften ska

text: databasregeln

text: i

text: 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen

text: tillämpas. (JK Beslut 2000-11-09 dnr

heading: 1 kap 7 §

text: 1 kap 7 §

text: Brott mot upphovsrätten genom tryckt skrift ska enbart bedömas enligt lag (

text: ) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk.

heading: 1 kap 8 §

text: 1 kap 8 §

text: Den här bestämmelsen talar om villka speciella situationer som är undantagna från tryckfrihetslagens tillämpningsområde. Motivet till att undanta vissa situationer är att men gjort bedömningen att de faller utanför

text: tryckfrihetsförordningens

text: syfte; att säkerställa ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning.

heading: 1 kap 9 §

text: 1 kap 9 §

text: Bestämmelsen innebär att

text: tryckfrihetsförordningen

text: normalt inte ska tillämpas på framställningar av barnpornografi men det finns undantag som innebär att viss hantering av barnpornografiskt material kan bedömas som försvarligt. Det kan handla om åtgärder för att förbättra möjligheterna att avslöja och bekämpa barnpornografi eller forsknings- eller opinionsbildande verksamhet. Det är alltså syftet med befattningen med barnpornografi som skall vara bestämmande för om innehavet ska anses försvarligt eller inte. (JK Beslut 1995-06-14,

text: RH 2001:30

heading: 1 kap 10 §

text: 1 kap 10 §

text: Ett grundläggande del av offentlighetsprincipen är principen om handlingsoffentlighet och det här kapitlet reglerar vilka handlingar som ska ses som

text: allmänna handlingar

text: och tillsammans med bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen regleras vilka handlingar som är allmänna och offentliga. Med handling menas i det här sammanhanget alla framställningar som kan uppfattas visuellt eller avlyssnas. Som exempel kan nämnas skriftliga dokument, tabeller, e-postlogglistor, tablåer, blanketter, protokoll, promemorior, kartor, fotografier, röntgenbilder och ljudband. Även preliminära utkast och anteckningar är handlingar men inte alltid allmänna, se

text: 9 §

text: denna lag.

text: Handlingar kan bli allmänna vid olika tidpunkter, t ex kan en handling bli allmän när det inkommer till en myndighet, när den upprättats hos en myndighet eller när handlingen justerats av behörig tjänsteman. Av denna lags bestämmelser framgår vid vilken tidpunkt olika handlingar blir allmänna.

heading: 2 kap

text: 2 kap

text: Kapitlets

text: portalparagraf

text: syftar till att främja ett demokratiskt samhälle genom att slå fast att allmänheten ska ha möjlighet till insyn i myndigheternas verksamhet. I 4, 5 och

text: 6 kap.

text: offentlighets- och sekretesslagen

text: finns bestämmelser om hur myndigheter ska underlätta allmänhetens möjligheter att få tillgång till allmänna handlingar.

heading: 2 kap 1 §

text: 2 kap 1 §

text: Begränsningar i allmänhetens rätt att ta del av allmänna handlingar finns främst i offentlighets- och sekretesslagen.

heading: 2 kap 2 §

text: 2 kap 2 §

text: Här anges tre grundläggande förutsättningar som ska vara uppfyllda för att en handling ska ses som en

text: allmän handling

text: och för att

text: offentlighetsprincipen

text: ska aktualiseras:

text: Det ska röra sig om en handling

text: Handlingen ska förvaras hos myndigheten

text: Handlingen ska vara antingen inkommen eller upprättad hos myndigheten

text: Det finns flera undantag från den här bestämmelsen som framgår av övriga paragrafer i det här kapitlet, se

text: 2 kap.

text: och

text: 12 §§

text: denna lag.

text: Avgörande för vad som ska ses som handling är inte handlingens innehåll utan att innehållet är fixerat på ett medium, t ex papper, ljudband, cd-skivor, m.m. Ett telefonsamtal är inte en handling men anteckningar angående samtalet eller en bandupptagning av samtalet är en handling.

text: Observera att en allmän handling även måste vara offentlig och inte omfattas av någon bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen för att myndigheten ska vara skyldig att lämna ut hela innehållet.

text: Andra stycket: Allt mer information hos myndigheter lagras inte i form av färdiga, avgränsade dokument på papper eller fil, utan i form av olika databaser. Från dessa kan man göra olika sorters sammanställningar. Dessa sammanställningar kallas ibland för

text: potentiella handlingar

text: . En sådan handling är att anse som förvarad, även fast den vid tillfället för begäran inte ännu finns, om den skulle gå att framställa med "

text: rutinbetonade åtgärder

text: ". Denna bedömning måste göras från fall till fall, men i praxis har en riktlinje på två timmars arbete angivits som gräns mellan rutinbetonade och icke rutinbetonade åtgärder.

text: Tredje stycket: Själva sammanställandet kan utgöra en sådan

text: personuppgiftsbehandling

text: som myndigheten inte har rätt att utföra enligt

text: personuppgiftslagen

text: (PUL). I dessa fall anses den potentiella handlingen inte som förvarad, även om den kan sammanställas med rutinbetonade åtgärder.

heading: 2 kap 4 §

text: 2 kap 4 §

text: Här definieras vad som menas med myndighet. Regeringen, domstolar, förvaltningsdomstolar och universitet är myndigheter. Några organ som utför vissa förvaltningsrättsliga uppdrag ska också ses som myndigheter när det gäller

text: offentlighetsprincipen

text: och det framgår av bilagan till offentlighets- och sekretesslagen vilka organ det är.

heading: 2 kap 5 §

text: 2 kap 5 §

text: Det är innehållet i ett meddelande som är avgörande för om brev till en tjänsteman vid en myndighet ska ses som

text: allmänna handlingar

text: eller inte. Rör meddelandet personens privatliv eller om det rör något annat uppdrag som personen har utanför myndigheten blir handlingen inte allmän. Innehållet måste röra myndighetens verksamhet eller något vid myndigheten pågående ärende.

heading: 2 kap 8 §

text: 2 kap 8 §

text: Den här bestämmelsen är ett undantag ifrån

text: 2 kap 4 §

text: denna lag som säger att en handling som huvudregel är allmän från och med den tidpunkt den inkommit till myndigheten.

text: Det är inte nödvändigt att en handling rent fysiskt ska ha inkommit myndighetens lokaler för att den ska vara en allmän handling. En handling som rör myndighetens verksamhet och överlämnas till en person som är anställd vid myndigheten, är en allmän handling, fast inte rent fysiskt inkommen, även om handlingen överlämnats utanför myndighetens lokaler. Myndigheten är inte skyldig att lämna ut en allmän handling förrän den finns i myndighetens lokaler.

text: En handling som skickas till ett privat företag som utför ett uppdrag åt en myndighet anses som en allmän handling när den når företagets lokaler eller överlämnas till en person som arbetar vid företaget om handlingen har samband med det uppdrag som företaget utför.

text: Huruvida handlingar har diarieförts eller inte saknar betydelse för om de ska ses som allmänna handlingar.

heading: 2 kap 9 §

text: 2 kap 9 §

text: Enligt

text: 2 kap 4 §

text: denna lag är en handling allmän vid den tidpunkt som handlingen är upprättad. I den här bestämmelsen anges när en handling ska ses som upprättad/allmän handling.

text: I

text: första stycket

text: anges vid vilken tidpunkt tre olika typer av handlingar ska ses som upprättade och allmänna handlingar.

text: Myndigheters beslut och yttranden är exempel på handlingar som blir upprättade och allmänna handlingar i och med att de expedieras, dvs skickas till någon utomstående. Handlingar som har expedierats är allmänna handlingar från och med det dautmet de skickats från myndigheten oavsett i vilket skick de är när de skickas och oavsett om myndigheten anser att handlingen är ett utkast/förslag till en slutlig handling.

text: Handlingar som inte ska expedieras kan vara beslut i interna ärenden, anteckningar och de ska ses som upprättade och allmänna handlingar när ärendet som de tillhör avslutas. Observera undantaget enligt

text: 2 kap 9 § 2

text: st denna lag som säger att inhämtade upplysningar och utredningar, "underhandsremisser", som gjorts av externa aktörer och begärts in till en myndighet i samrådssyfte blir allmänna handlingar när ärendet avslutas enbart om de tas om hand för arkivering. En myndighet kan också göra en utredning åt en annan myndighet och skicka utredningen till dem utan att det blir en allmän handling när den skickas/expedieras.(

text: RÅ 1999 ref 36

text: Handlingar som inte tillhör ett visst ärende blir upprättade och allmänna handlingar när de justerats/färdigställts. Det kan handla om interna riktlinjer eller arbetsordningar. Men anteckningar som görs vid sammanträden med en myndighetsintern arbetsgrupp blir normalt inte allmänna handlingar när de färdigställts/justerats och alltså upprättats (

text: prop. 1975/76:160 s. 144

text: ). I det fallet krävs det att anteckningarna skickas till gruppens medlemmar för att de ska ses som allmänna handlingar. (

text: RÅ 1998 ref 52

text: RÅ 1999 not 221

text: I

text: andra stycket

text: anges vilken typ av handlingar som är undantagna från den allmänna regeln i

text: första stycket

heading: 2 kap 10 §

text: 2 kap 10 §

text: Handlingar som skickas mellan olika enheter inom samma myndighet anses normalt inte vara allmänna . Om en handling skickas mellan två självständiga organ som tillhör samma myndighet blir handlingen allmän.

heading: 2 kap 8 §

text: 2 kap 8 §

text: Minnesanteckningar kan vara promemorior (PM), stolpanteckningar, föredragnings-PM eller sammanställningar över omfattande material.

text: För att något ska ses som en minnesanteckning måste fyra olika kriterier vara uppfyllda:

text: anteckningen måste ha tillkommit hos en myndighet,

text: den måste tillhöra ett ärende,

text: den ska ha tillkommit enbart för ärendets beredning

text: anteckningen får inte tillföra ärendet någon ny sakuppgift som påverkar bedömningen/utgången av ärendet.

text: Minnesanteckningar blir allmänna handlingar om de skickas till någon utomstående, myndighet eller enskild, eller om de tas om hand för arkivering. Handlingar som, efter att ärendet avslutats, sparas någonstans på myndigheten, i en pärm eller i en tjänstemans dator ska inte anses vara omhändertagna för arkivering. Det krävs att myndigheten vidtagit åtgärder som har klart samband med normala arkiveringsrutiner för att anteckningen ska anses vara omhändertagen för arkivering och alltså allmän. (

text: RÅ 1999 ref 36

text: Andra stycket handlar om handlingar som brukar kallas "mellanprodukter" och med det menas handlingar som befinner sig på ett förberedande stadium till en slutligt utformad handling. Utkastet ska ha utarbetats inom myndigheten men måste inte ha ärendeanknytning. Har någon enskild skickat in ett utkast/förslag på ett dokument blir det en allmän handling när det anländer till myndigheten.

text: Enligt rättspraxis kan en mellanprodukt skickas (expedieras) i samrådssyfte till utomstående utan att bli en allmän handling i och med att den skickas från myndigheten. Men om det inkommer ett svar till myndigheten blir svaret en allmän handling. (

text: RÅ 1999 ref 36

heading: 2 kap 12 §

text: 2 kap 12 §

text: Bestämmelsen tar sikte på de situationer när data enbart lagras hos en myndighet men en annan myndighet förfogar över uppgifterna/grunddata. När uppgifter inkommer till den myndighet som enbart lagrar data blir de alltså inte allmänna handlingar hos den myndigheten. (

text: RÅ 1994 ref 64

heading: 2 kap 14 §

text: 2 kap 14 §

text: Punkten 1 gäller inte för handlingar som vidarebefordras till/från "vårdade personer som med stöd av olika bestämmelser granskas eller hålls kvar av vårdmyndigheter" (

text: prop. 1975/76:160 s. 172

text: ). Det undantaget tar sikte på handlingar som handlar om den vårdades behandling och som har betydelse för vårdmyndighetens verksamhet; de handlingarna ska ingå i den vårdades akt som allmänna handlingar. Den vårdades privata brev ska däremot inte ses som allmänna handlingar.

text: Punkten 2 rör bland annat pressmeddelanden. Den omfattar både handlingar som utarbetats inom myndigheten och handlingar som skickats till myndigheten under förutsättning att det enbart sker för offentliggörande i en periodisk skrift som myndigheten är ansvarig utgivare för.

text: Punkten 3 Handlingar som ingår i en myndighets bibliotek är alltså inte allmänna men om samma handling har upprättats/skickats till myndigheten och finns i myndighetens arkiv är det en allmän handling. (JO 1980/81 s 372)

heading: 2 kap 14 §

text: 2 kap 14 §

text: Man har rätt att vara anonym när man begär ut allmänna handlingar, se

text: 2 kap 14 § 3

text: st, och ett sätt att genomföra detta i praktiken är begära ut handlingen/upgiften på plats eller läsa handlingen på plats, dvs i myndighetens lokaler. Myndigheten ska agera skyndsamt och är skyldig att tillhandahålla handlingar i sina egna lokaler och om det krävs också tillhandahålla den teknik (t ex dator eller bandspelare) som behövs för att kunna ta del av handlingen. Det är inte möjligt att låna hem allmänna handlingar men man har rätt att själv kopiera handlingen med egen utrustning, t ex digitalkamera eller bärbar dator/scanner.

text: Närmare bestämmelser om myndigheters skyldighet att lämna ut allmänna handlingar finns i

text: 6 kap

text: offentlighets- och sekretesslagen

text: Enligt

text: 6 kap 4 § offentlighets- och sekretesslagen

text: ska myndigheten på begäran lämna uppgift ur allmän handling, t ex per telefon om det inte hindrar arbetet eller möter hinder på grund av bestämmelse om sekretess.

text: Enligt praxis har myndigheter ansetts ha en viss skyldighet att hjälpa allmänheten att leta reda på handlingar i de fall den som begär ut en handling inte kan precisera sin begäran till en bestämd handling. Myndigheten får dock begränsa sin efterforskning utifrån vad som är rimligt med hänsyn till omfattningen och dispositionen av det material som måste gås igenom. (

text: NJA 1985 s 537

heading: 2 kap 15 §

text: 2 kap 15 §

text: Allmänheten har även rätt att ta del av allmänna handlingar genom att begära att myndigheten lämnar ut avskrifter eller kopior av handlingarna.

text: Avgiftsförordning (

text: ) reglerar vilka avgifter en myndighet får ta ut och avgifter för allmänna handlingar ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås men informationens innehåll eller värde ska inte påverka kostnaden.

text: Det ställs krav på att myndigheten agerar skyndsamt. För att uppfylla skyndsamhetskravet bör myndigheter lämna besked i en fråga om utlämning samma dag som begäran gjorts. Någon eller några dagars fördröjning kan undantagsvis vara nödvändigt för att myndigheten ska kunna ta ställning till om den efterfrågade handlingen är allmän och offentlig. Ytterligare dröjsmål är ofrånkomligt om framställningen avser eller fordrar genomgång av ett omfattande material.

heading: 2 kap 16 §

text: 2 kap 16 §

text: Den här bestämmelsen reglerar vem som ska göra sekretessbedömningen av vissa allmänna handlingar. Allmänheten har rätt att framställa sin begäran om utlämnande av en allmän handling till den myndighet som förvarar handlingen. I de fall den förvarande myndigheten inte får avgöra sekretessbedömningen är det myndighetens skyldighet att genast vidarebefordra begäran till de organ som enligt offentlighets- och sekretessförordning (

text: ) ska göra sekretessbedömningen. Se även

text: 5 kap 5 § offentlighets- och sekretesslagen

text: Man har rätt att vara anonym när man begär att få ta del av allmänna handlingar och man behöver inte heller redogöra för i vilket syfte man vill få del av handlingen. (JO 1990/91 s 421) Även när man begär ut ett överklagbart beslut om sekretess kan man vara anonym. (KamR 7164-09 Beslut den 2009-11-16) .

heading: 2 kap 17 §

text: 2 kap 17 §

text: Man kan överklaga myndigheters beslut om att en handling inte är allmän, beslut om att sekretessbelägga vissa uppgifter och man kan överklaga beslut om att lämna ut handlingar med förbehåll. Men man kan inte överklaga myndigheters beslut att offentliggöra en allmän handling/vissa uppgifter ur en allmän handling.

text: Det är enbart den som begärt att få en uppgift/handling utlämnad som kan överklaga. Konsekvensen av detta är att om någon som berörs av uppgifter i en allmän handling, och som anser sig lida av att uppgifterna offentliggörs, inte kan överklaga. (

text: RÅ 1992 not 272

text: Överklaganden av enskild ska göras enligt bestämmelser i

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: och

text: förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: Ett överklagande ska ske till olika instanser beroende av vilket organ som fattat beslutet, se även

text: 6 kap 7 § offentlighets- och sekretesslagen

text: En myndighets beslut som överklagas av enskild ska överklagas till Kammarrätten.

text: En myndighets beslut som överklagas av annan myndighet ska överklagas till regeringen.

text: En tingsrätts beslut som överklagas av enskild ska överklagas till Hovrätten.

text: Beslut som fattats av riksdagsförvaltningen, riksbanken eller riksdagens revisorer ska överklagas till Högsta förvaltningsdomstolen.

text: Beslut som fattats av statsråd ska överklagas till regeringen.

heading: 2 kap 19 §

text: 2 kap 19 §

text: Se

heading: 2 kap 20 §

text: 2 kap 20 §

text: Om en myndighet upphör med viss verksamhet/överlämnar vissa delar av sin verksamhet till ett enskilt organ ska de allmänna handlingar som berör den verksamheten också överlämnas. De handlingarna ska fortsätta att vara allmänna handlingar och det enskilda organet ska tillämpa denna lag och bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen. En enskild som vill ta del av sådana handlingar ska alltså vända sig till det enskilda organet. För handlingar som berör andra delar av verksamheten hos det enskilda organet och inkommer till eller upprättas av detta gäller inte offentlighetsprincipen.

heading: 2 kap 21 §

text: 2 kap 21 §

text: Se arkivlag (

text: ) och riksarkivets föreskrifter; RA-FS som gäller för alla statliga myndigheter och RA-MS som gäller för en viss statlig myndighet eller en grupp av specifika myndigheter.

heading: 2 kap 23 §

text: 2 kap 23 §

heading: 3 kap. Om rätt till anonymitet

text: 3 kap. Om rätt till anonymitet

text: Här gäller delvis olika regler beroende av om den tryckta skriften är en

text: periodisk

text: eller

text: icke-periodisk skrift

text: . Vad som menas med periodisk skrift framgår av

text: 1 kap. 7 §

text: . Bestämmelser om utgivning av periodisk skrift finns i

text: 5 kap.

text: Meddelare och författare har rätt att vara anonyma i båda typerna av skrifter.

text: Utgivare har enbart rätt att vara anonyma i icke-periodiska skrifter.

heading: 3 kap 1 §

text: 3 kap 1 §

text: periodisk skrift

text: eller

text: icke-periodisk skrift

text: 1 kap. 7 §

text: 5 kap.

text: Meddelaren har ett starkt skydd och kan aldrig dömas till ansvar för tryckfrihetsbrott.

text: Författare i en periodisk skrift kan inte dömas till ansvar för tryckfrihetsbrott.

text: Författare och utgivare i icke-periodiska skrifter kan dömas för tryckfrihetsbrott om de valt att inte vara anonyma enligt

text: 3 kap 1 §

text: denna lag.

text: Det är enbart författaren och utgivaren själva som kan ge upp sin rätt till anonymitet. Om författarens eller utgivarens identitet avslöjats av någon annan än dem själva ska de ändå ses som anonyma enligt

text: tryckfrihetsförordningens

text: bestämmelser.

heading: 3 kap 2 §

text: 3 kap 2 §

text: Anonymiteten skyddas genom att de personer som hanterar tryckta skrifter har tystnadsplikt. Personer som har tystnadsplikt angående meddelares, författares och utgivares identitet är, utöver dem själva som måste respektera varandras vilja att vara anonym, journalister, tidningsredaktioner, massmediaföretag, nyhetsbyråer, förlag, frilansjournalister och personer verksamma inom tryckerier.

text: Bokhandlare omfattas inte av tystnadsplikten.

text: Tystnadsplikten omfattar inte enbart namnet på den vars identitet inte får röjas, utan alla slags uppgifter som kan leda till ett identifierande av personen (

text: SOU 1990:12 s. 247

text: och

heading: 3 kap 3 §

text: 3 kap 3 §

text: Anonymiteten skyddas ytterligare genom den här bestämmelsen om efterforskningsförbud, som innebär ett förbud för en myndighet eller annat allmänt organ mot att efterforska vem som har lämnat ett meddelande för offentliggörande och publicering i någon av de informationsbärare som omfattas av grundlagarna.

text: För uppsåtlig efterforskning i strid med den här bestämmelsen döms enligt

text: 3 kap 5 §

text: denna lag till böter eller fängelse i högst ett år. (JK Beslut 2008-12-02)

text: För de anställda i staten och kommunerna är efterforskningsförbudet av särskild betydelse eftersom det också hindrar att arbetsgivaren försöker efterforska vem som lämnat uppgifter till exempelvis en tidning. För de offentliganställda kringgärdas meddelarfriheten även av en garanti mot att bli utsatt för repressalier från arbetsgivaren när meddelarfriheten utnyttjats. En överträdelse av repressalieförbudet kan vara att bedöma som en tjänsteförseelse eller, om den har skett i samband med myndighetsutövning mot den anställde, som tjänstefel. (JK Beslut 2009-03-03, JK Beslut 2009-06-23)

heading: 3 kap 4 §

text: 3 kap 4 §

text: Att åsidosätta tystnadsplikten och röja någons identitet utan att samtycke till det har funnits, är inte ett tryckfrihetsbrott utan ska handläggas enligt reglerna i

text: rättegångsbalken (1942:740)

heading: 3 kap 5 §

text: 3 kap 5 §

heading: 4 kap. Om tryckta skrifters framställning

text: 4 kap. Om tryckta skrifters framställning

text: Paragraffen syftar till att säkerställa att det enkelt ska gå att fastställa vem som är framställare/tryckare och

text: första stycket

text: gäller enbart för texter som ges ut av någon som har utgivningsbevis.

text: Bild- och tillfälllighetstryck är undantagna från bestämmelsen och vad som menas med bild- och tillfällighetstryck framgår av

text: 4 kap 3 §

text: denna lag.

heading: 4 kap 2 §

text: 4 kap 2 §

heading: 5 kap. Om utgivning av periodisk skrift

text: 5 kap. Om utgivning av periodisk skrift

text: Anmälan om utgivare ska göras till patent- och registreringsverket för tryckt skrift. Därefter utfärdas ett utgivningsbevis som är en förutsättning för att skriften ska omfattas av

text: tryckfrihetsförordningens

text: regler om tryckfrihet.

text: Ska skriften publiceras på webben registreras en ansvarig utgivare för nätupplagan hos Radio- och TV-verket som har hand om registreringar av ansvariga utgivare på webben. Ett utgivningsbevis för databaser är nödvändigt för att databasen ska omfattas av

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: (om texten på webben är identisk med en tryckt text som givits ut i en periodisk skrift blir dock den s k bilageregeln tillämplig, enligt

text: 1 kap 7 §

text: denna lag, och texten omfattas då alltså av

text: tryckfrihetsförordningen

heading: 5 kap 4 §

text: 5 kap 4 §

text: I de fall

text: tryckfrihetsförordningen

text: är tillämplig så ska inte vanlig straff- och processlag tillämpas;

text: tryckfrihetsförordningen

text: är exklusivt tillämplig för de tryckfrihetsbrott som räknas upp i

text: 7 kap

text: och

text: 5 §§

text: denna lag. Justitiekanslern är ensam åklagare när det gäller tryckfrihetsbrott, dvs. när det är fråga om otillåtna uttalanden i tryckta och utgivna skrifter.

text: I korthet innebär

text: tryckfrihetsförordningens

text: exklusivitet att vissa i förväg definierade personer, t ex utgivare av en tryckt skrift, är ensamt ansvariga för vissa brott oavsett om de aktivt medverkat till textens utformning eller ens varit medvetna om innehållet i en text.

text: Vid andra brott, än de som räknas upp i

text: 7 kap

text: och

text: 5 §§

text: denna lag, mot

text: tryckfrihetsförordningen

text: gäller

text: brottsbalkens

text: bestämmelser. Ansvarighetsreglerna i

text: 8 kap

text: denna lag gäller inte vilket bl.a. medför att en person kan bli ansvarig för medverkan till brott mot

text: tryckfrihetsförordningen

text: . Men Justitiekanslern är ensam åklagare även i de fallen.

heading: 7 kap. Om tryckfrihetsbrott

text: 7 kap. Om tryckfrihetsbrott

text: Som tryckfrihetsbrott räknas enbart de gärningar som tas upp i

text: 7 kap

text: och

text: 5 §§

text: denna lag. Det är enbart brott mot de paragraferna som gör att

text: 8 kap

text: denna lag kan tillämpas. Detta innebär i praktiken att det ansvarssystem som innebär att en person ensam tar hela ansvaret, oavsett hur många personer som egentligen medverkat till brottet, inte gäller vid andra brott mot

text: tryckfrihetsförordningen

text: Vid brott mot t ex efterforskningsförbudet i

text: 3 kap 4 §

text: denna lag bedöms handlingen enligt

text: brottsbalkens

text: bestämmelser.

heading: 7 kap 1 §

text: 7 kap 1 §

text: Bestämmelsen tar sikte på texter som den som normalt är ansvarig, enligt

text: 8 kap

text: denna lag, inte har haft någon möjlighet att förstå/inse betydelsen av. Det kan t ex handla om ärekränkning som enbart är tydlig för dem som är inblandade i situationen eller nära bekanta med den kränkte. Den här bestämmelsen innebär att för den här speciella typen av texter gäller inte ansvarsreglerna i

text: 8 kap

text: denna lag utan

text: brottsbalkens

text: bestämmelser ska tillämpas.

heading: 7 kap 2 §

text: 7 kap 2 §

text: De brott mot

text: tryckfrihetsförordningen

text: som anges i den här bestämmelsen finns också uppräknade i

text: 7 kap

text: och

text: 5 §§

text: . Skillnaden mellan den här bestämmelsen och

text: 7 kap

text: och

text: 5 §§

text: är att för de grova brott som räknas upp här ska inte reglerna om ensamt ansvar i

text: 8 kap

text: denna lag tillämpas. Bestämmelserna i

text: 7 kap

text: och

text: 5 §§

text: ska tillämpas i första hand

text: Meddelar- och anskaffarfrihet enligt

text: tryckfrihetsförordningen

text: innebär att alla har rätt att anskaffa och meddela vilka uppgifter som helst till ett medieföretag i publiceringssyfte. Den här bestämmelsen är ett undantag från de rättigheterna. För vissa uppgifter i allmänna handlingar som omfattas av sekretess/tystnadsplikt råder meddelarfrihet och för vissa uppgifter råder inte meddelarfrihet. Vad som gäller i varje enskild situation framgår av bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen.

heading: 7 kap 3 §

text: 7 kap 3 §

text: Punkterna 1 och 3 - 8 omfattar även försök, förberedelse och stämpling till de brotten.

text: Samtliga uppräknade brott har en motsvarighet i

text: brottsbalken (1962:700)

text: och för att att ett visst handlande ska ses som ett tryckfrihetsbrott måste handlingen också vara straffbar enligt annan lag än

text: tryckfrihetsförordningen

text: Punkt 1 motsvarar

text: 19 kap 1 § brottsbalken

text: Punkt 2 motsvarar

text: 19 kap 2 § brottsbalken

text: Punkt 3 motsvarar

text: 19 kap

text: 6 § brottsbalken

text: Punkt 4 motsvarar

text: 19 kap

text: 8 §§

text: brottsbalken

text: Punkt 5 motsvarar

text: 19 kap 9 § brottsbalken

text: Punkt 6 motsvarar

text: 18 kap 1 § brottsbalken

text: Punkt 7 motsvarar

text: 22 kap

text: 2 §§

text: brottsbalken

text: Punkt 8 motsvarar

text: 22 kap 3 § brottsbalken

text: Punkt 9 motsvarar

text: 22 kap 5 § brottsbalken

text: Punkt 10 motsvarar

text: 16 kap 5 § brottsbalken

text: Punkt 11 motsvarar

text: 16 kap 8 § brottsbalken

text: Punkt 12 motsvarar

text: 18 kap 5 § brottsbalken

text: Punkt 13 motsvarar

text: 16 kap 10 b § brottsbalken

text: Punkt 14 motsvarar

text: 5 kap

text: 4 §§ brottsbalken

text: Punkt 15 motsvarar

text: 5 kap 3 § brottsbalken

text: Punkt 16 motsvarar

text: 4 kap 5 § brottsbalken

text: Punkt 17 motsvarar

text: 17 kap

text: 5 §§ brottsbalken

text: Punkt 18 motsvarar

text: 17 kap 10 § brottsbalken

heading: 7 kap 4 §

text: 7 kap 4 §

text: Första och andra punkten ska bara tillämpas om den person som är ansvarig för skriften, te x utgivare, också är offentliganställd och bryter mot den sekretess/tystnadsplikt som gäller för offentliganställda enlig offentlighets- och sekretesslagen.

heading: 7 kap 5 §

text: 7 kap 5 §

text: Det finns inte några bestämmelser om straff i

text: tryckfrihetsförordningen

text: . Det är

text: brottsbalkens

text: bestämmelser som gäller.

heading: 7 kap 6 §

text: 7 kap 6 §

text: Det är enbart domstol som kan besluta om konfiskering. Åklagare eller målsägare kan ansöka om konfiskering enligt

text: 9 kap 5 §

text: denna lag.

heading: 7 kap 7 §

text: 7 kap 7 §

text: Ett utgivningsförbud kan bara beslutas av domstol och under förutsättning att det är krig.

heading: 7 kap 8 §

text: 7 kap 8 §

text: I syfte att värna om tryckfriheten har man infört ett helt unikt ansvarssystem för tryckfrihetsbrott som i korthet innebär att enbart en i förväg bestämd person kan bli ansvarig för tryckfrihetsbrott. Ansvar för medverkan finns inte och ansvar utkrävs succesivt i den ordning som föreskrivs i detta kapitel. Grundtanken är att den person som står närmast brottet ska vara ansvarig och att den personen ska ha haft möjlighet att, vid textens utgivning, inse att texten utgör ett tryckfrihetsbrott och också haft möjlighet att förhindra tryckning/spridning av texten.

text: Vem som är ansvarig skiljer sig åt beroende av om det handlar om en

text: periodisk skrift

text: eller en

text: icke-periodisk skrift

heading: 8 kap. Ansvarighetsregler

text: 8 kap. Ansvarighetsregler

text: Angiven utgivaren är primärt ansvarig för alla texter i en

text: periodisk skrift

text: . Observera

text: 7 kap 2 §

text: denna lag som är ett undantag från utgivarens ansvar.

text: Utgivaren ska vara anmäld som utgivare hos patent- och registreringsverket och han ska även vara angiven på den peridiska skriften så normalt är det lätt att fastställa vem som är utgivare och ansvarig. Byte av utgivare ska anmälas till patent- och registreringsverket.

heading: 8 kap 1 §

text: 8 kap 1 §

text: Ägaren till en

text: periodisk skrift

text: kan bli ansvarig om någon utgivare inte finns, om utgivningsbevis inte fanns när skriften gavs ut eller om utgivaren inte uppfyller villkoren i

text: 5 kap 2 §

text: denna lag.

heading: 8 kap 2 §

text: 8 kap 2 §

text: Kan man inte fastställa vem som är utgivare eller ägare blir framställaren ansvarig för tryckfrihetsbrott. Framställaren kan undvika ansvar genom att avslöja ägaren eller utgivaren.

heading: 8 kap 3 §

text: 8 kap 3 §

text: I sista hand blir utspridaren ansvarig för tryckfrihetsbrott. Utspridaren kan undvika ansvar genom att avslöja framställaren, ägaren eller utgivaren.

heading: 8 kap 4 §

text: 8 kap 4 §

text: Författaren för en

text: icke-periodisk skrift

text: är den som i första hand blir ansvarig under förutsättning att författaren inte valt att vara anonym eller skriva under pseudonym.

heading: 8 kap 5 §

text: 8 kap 5 §

text: Om det finns en utgivare för en

text: icke-periodisk skrift

text: kan han bli ansvarig under förutsättning att han/hon valt att inte vara anonym, att skriften har flera författare eller, om det bara finns en författare till skriften, att författaren avlidit.

heading: 8 kap 6 §

text: 8 kap 6 §

text: Förläggaren blir ansvarig, eller företrädaren för förläggaren om denne är en juridisk person, om utgivaren/författaren inte kan göras till ansvarig. Med förläggare menas den som bekostar tryckning och utgivning av skriften.

heading: 8 kap 7 §

text: 8 kap 7 §

text: Saknas förläggare blir den som tryckt skriften ansvarig för tryckfrihetsbrott.

heading: 8 kap 8 §

text: 8 kap 8 §

text: Utspridaren är den som i sista hand blir ansvarig för tryckfrihetsbrott. Utspridaren kan undvika ansvar genom att namnge den som tryckt skriften eller förläggaren.

heading: 8 kap 9 §

text: 8 kap 9 §

text: Med uttrycket "vilken enligt lag utesluter straffbarhet" menas att personen i fråga inte är straffbar pga. ålder (personer under 15 år är inte straffbara) enligt

text: 1 kap 6 § brottsbalken

heading: 8 kap 10 §

text: 8 kap 10 §


text: 1 Kap Om faderskapet och moderskapet till barn

type: rubrik

text: Denna

text: presumtion

text: gäller sedan gammalt i svensk rätt och har förebild redan i romersk rätt. Den bygger på uppfattningen att mannen i äktenskapet normalt är biologisk far till de barn som hustrun föder. Med denna presumtion tar barn i äktenskapet utan vidare arv efter mannen enligt

text: 2 kap 1 § ärvdabalken

type: stycke

text: Presumtionsregeln bygger på en sannolikhet att mannen i äktenskapet också är biologisk far till de barn som föds under äktenskapet. Regeln är ägnad att förebygga faderskapstvister och därmed stärka familjebanden och får tolkas som uttryck för lagstiftarens vilja att främja ett sådant intresse.

text: Faderskapspresumtionen gäller oavsett om barnet avlats före eller under äktenskapet, förutsatt att barnet föds medan äktenskapet består.

heading: 1 kap. 1 §

text: 1 kap. 1 §

type: sektion

text: Denna bestämmelse överensstämmer delvis med förutsättningarna för att någon skall förklaras som far i mål om fastställande av faderskap enligt

text: 5 §

text: DNA-profilering gör numera att det biologiska faderskapet kan uteslutas med stor säkerhet i de flesta fall.

text: Punkt 3 saknar ofta praktisk betydelse vid sidan om punkterna 1 och 2. Om graviditetslängden är avgörande bör försiktighet iakttas så att faderskap utesluts endast i uppenbara fall.

heading: 1 kap. 2 §

text: 1 kap. 2 §

text: Faderskap fastställs genom bekräftelse (

text: 4 §

text: ) eller genom dom (

text: 5 §

text: ). Faderskap ska inte fastsällas om en kvinna är att anses som barnets förälder enligt

text: 9 §

heading: 1 kap. 3 §

text: 1 kap. 3 §

text: För att fadern ska kunna avge en bekräftelse krävs att han har

text: rättslig handlingsförmåga

text: och är kapabel att avge en bekräftelse. Det bör räcka att han uppnått nödvändig mognad för att kunna avge en betydelsefull förklaring. Något krav på att han är myndig bör sannolikt inte kunna uppställas. Är han omyndig finns inget krav på att förmyndare eller vårdnadshavare ska medverka. Inte heller modern behöver vara myndig för att godkänna bekräftelsen. Endast faderns bekräftelse behöver vara bevittnad. Vad gäller vittnena gäller

text: lag (1946:805) med särskilda bestämmelser angående vittne vid vissa rättshandlingar

text: Barn ansåg ha rätt att föra talan (

text: talerätt

text: ) om att lämnad faderskapsbekräftelse saknade verkan enligt

text: RH 1997:21

heading: 1 kap. 4 §

text: 1 kap. 4 §

text: Om faderskapet bevisas genom en genetisk undersökning krävs vanligen inga bevis för att samlag ska ha ägt rum. Andra meningen får betydelse först om det inte finns någon DNA-analys.

text: 2 Kap Om socialnämnds medverkan vid fastställande av faderskap

heading: 1 kap. 5 §

text: 1 kap. 5 §

text: Socialnämnden behöver inte medverka när faderskapspresumtion enligt

text: 1 kap. 1 §

text: gäller. Det finns dock inga hinder för att de utreder även fast

text: presumtion

text: föreligger. Begreppet under någons vårdnad bör förstås som att barnet är under 18 år och inte är gift. Nämnden är inte bunden av moderns ståndpunkt och ska utreda faderskapet även om modern inte vill bidra till utredningen.

heading: 2 kap. 1 §

text: 2 kap. 1 §

text: Om mannen begär att en genetisk undersökning sker bör socialnämnden verka för att en sådan genomförs även om utredningen inte tyder på att modern haft samlag med någon annan man.

heading: 2 kap. 6 §

text: 2 kap. 6 §

text: Om en man presumeras vara fader till barnet enligt

text: 1 kap. 1 §

text: ska socialnämnden utreda om någon annan kan vara barnets förälder om vårdnadshavaren eller mannen begär det. Utredning ska bara ske om det är lämpligt. Skäl att vägra kan vara om mannens misstankar är uppenbart ogrundade, utredningen kan antas vara till skada för barnet eller om den utsätter modern för påfrestningar som kan innebära fara för hennes psykiska hälsa.

text: 3 Kap Vissa bestämmelser om rättegången i mål om faderskap

heading: 2 kap. 9 §

text: 2 kap. 9 §

text: Första stycket: Talan ska väckas vid rätten där barnet har sin hemvist, se

text: 3 §

text: . Det finns inga krav på att talan ska väckas inom viss tid utan mannen kan väcka talan på hur sent stadium som helst utan att vara bunden av bekräftelse eller annat erkännande.

text: Andra och

text: tredje stycket

text: : Anger under vilka förutsättningar mannens arvingar kan väcka talan för att häva faderskapet till barnet efter att mannen avlidit. Förutsättningarna i båda dessa stycken måste vara uppfyllda för att de ska få väcka talan. I

text: NJA 2006 s. 283

text: ansågs inte 18 månader innebära ett varaktigt sammanboende. Det bör tilläggas att i det fallet hade mannen själv vidtagit åtgärder som tydde på att han önskade ifrågasätta faderskapet. Arvingar saknar vidare talerätt om mannen har bekräftat faderskapet. Bekräftelsen kan ske både uttryckligen och tyst.

heading: 3 kap. 1 §

text: 3 kap. 1 §

text: Talan ska väckas vid rätten där barnet har sin hemvist, se

text: 3 §

text: . Barnet kan väcka talan om att faderskapet ska hävas på ett hur sent stadium som helst. Om mannen är död ska hans arvingar stämmas in. Talan ska väckas mot de arvingar som har bäst arvsrätt, dvs.

text: bröstarvingar

text: . Samtliga dessa måste stämmas in.

heading: 3 kap. 2 §

text: 3 kap. 2 §

text: Talan får även lämnas in till svarandens allmänna forum. Någon skyldighet för rätten att pröva om talan inletts i rätt forum finns inte, så länge som svaranden inte gör någon invändning härom eller uteblivit.

heading: 3 kap. 3 §

text: 3 kap. 3 §

text: Paragrafen är enbart tillämplig för mål som avses i

text: och

text: 2 §§

text: dvs. hävande av faderskap. Det bör uppmärksammas att vårdnadshavare inte i egenskap av just vårdnadshavare får föra barnets talan i sådana mål. Däremot kan samma person i egenskap av exv.

text: förmyndare

text: få föra barnets talan. Paragrafen är inte till för att utesluta barnet från att själv föra sin talan. Om barnet är över 15 och uppnått tillräcklig mognad finns troligen inget som hindrar detta

heading: 3 kap. 4 §

text: 3 kap. 4 §

text: Första stycket: En talan om faderskap får inte föras samtidigt i flera domstolar. Om talan ogillas genom

text: lagakraftvunnen

text: dom får en ny talan väcka mot någon som inte var part i första målet. Talan får väckas mot flera män samtidigt men det finns inget som hindrar att endast en man instäms.

text: Andra stycket: Om det under målets handläggning framkommer att en annan man kan vara far till barnet ska han stämmas in av socialnämnden.

text: Tredje stycket: Om en instämd man önskar så ska rätten dra in utomstående och pröva om han är fader till barnet. Även fast rätten ska utreda målet har de ingen möjlighet att på eget initiativ stämma in någon som varken kärande eller svarande begärt få instämd.

heading: 3 kap. 6 §

text: 3 kap. 6 §

text: Andra stycket: I allmänhet utgör detta rätten i den ort där svarande har sin hemvist.

heading: 3 kap. 7 §

text: 3 kap. 7 §

text: Andra stycket: Med detta menas att en presumtiv fader inte får vara vittne i målet. Däremot får exv. väninnor höras som vittnen för att visa att modern haft samlag med andra män under konceptionstiden.

heading: 3 kap. 9 §

text: 3 kap. 9 §

text: Avser hävande eller fastställande av föräldraskap enligt

text: 1 kap. 9 §

text: 4 Kap Om adoption

heading: 3 kap. 14 §

text: 3 kap. 14 §

text: Det finns inget krav på att man är gift för att få adoptera. Med andra ord får även en ogift man eller kvinna adoptera. Vad som i lagen sägs om makar avser även registrerade partner. Synnerliga skäl att tillåta personer under 25 år att adoptera kan vara när unga makar önskar adoptera och inte kan få egna barn eller vid adoption av barn till en närstående avliden släkting. Normalt tillåts inte personer över 45 år att adoptera.

heading: 4 kap. 1 §

text: 4 kap. 1 §

text: Med make avses även registrerad partner.

heading: 4 kap. 3 §

text: 4 kap. 3 §

text: Med makar avses även registrerade partner. Personer i ett samboförhållande får inte adoptera tillsammans. Vill enbart ena parten i samboförhållande adoptera får domstolen avgöra om det är lämpligt. Normalt tillåts inte detta.

heading: 4 kap. 4 §

text: 4 kap. 4 §

text: Undantaget att barn under 16 inte behöver tillfrågas ska tillämpas mycket restriktivt.

heading: 4 kap. 5 §

text: 4 kap. 5 §

text: För att modern ska kunna samtycka krävs att hon återhämtat sig tillräckligt efter nedkomsten. Denna tid bör inte understiga sex veckor. Samtycke kan återkallas innan adoptionsbeslutet vunnit

text: laga kraft

heading: 4 kap. 5 a §

text: 4 kap. 5 a §

text: Principen om

text: barnets bästa

text: återfinns i FN:s barnkonvention artikel 3 och utgör en av grundpelarna i konvnetionen. Principen har en mycket vidsträckt betydelse och gäller vid alla åtgärder som rör barn.

heading: 4 kap. 6 §

text: 4 kap. 6 §

text: Det enda sättet som verkningarna av en adoption kan upphöra är om adoptivbarnet adopteras av en annan person än adoptantens make. Med make avses även registrerad partner.

heading: 4 kap. 7 §

text: 4 kap. 7 §

text: Med detta menas att adoptivbarn likställs med biologiska barn. Exv. ingår adoptivbarn i

text: arvsordningen

text: på samma sätt som biologiska barn. Det finns några mindre betydelsefulla undantag till att adoptivbarn likställs med biologiska barn. Exv. gäller inte reglerna om straff för samlag med avkomling (

text: BrB 6:7

text: ) för adoptivbarn.

text: 5 Kap Om barnets namn

heading: 4 kap. 8 §

text: 4 kap. 8 §

text: 1963 års namnlag har ersatts av

text: namnlagen (1982:670)

text: 6 Kap Om vårdnad, boende och umgänge

heading: 5 kap. 1 §

text: 5 kap. 1 §

text: Rätten till omvårdnad innebär inte enbart att barnets materiella behov ska tillfredställas utan det innebär även krav på barnets psykiska behov. Det är oundvikligt att föräldrarna måste ges viss möjlighet att övervinna fysiskt motstånd för att kunna utöva sin uppsikt över barnet. Kroppslig bestraffning är ett brott om motsvarande handling mot någon annan skulle betraktas som misshandel (jfr

text: BrB 3:5

text: ). Åtgärder som kan innebära kränkande behandling är rumsarrest och öppnande av brev. Åtgärder ska vägas mot barnets ålder och mognadsgrad.

heading: 6 kap. 1 §

text: 6 kap. 1 §

text: Första stycket: Med vårdnad menar lagstiftaren det juridiska ansvaret. Den som faktiskt har hand om barnet behöver inte sammanfalla med detta även om det normalt gör det. Vem som är vårdnadshavare regleras i

text: 10 c §§

text: . Har föräldrarna gemensam vårdnad är de fullt likställda och någon möjlighet att ge företräde för den enas åsikter finns i regel inte.

text: Andra stycket: Vårdnadshavaren har ingen underhållningsskyldighet mot barnet. Underhållningsskyldigheten grundas på föräldraskapet.

heading: 6 kap. 2 §

text: 6 kap. 2 §

text: Principen om barnets bästa är en av grundpelarna i

text: FN:s barnkonvention

text: . Princip gäller vid alla åtgärder som rör barn och har en mycket vidsträckt betydelse. Inga andra intressen ska ges företräde men det betyder inte att andra intressen in får beaktas. Bedömningen kan inte ske schablonmässigt utan man måste titta på omständigheterna i det enskilda fallet. De omständigheter som nämns ska beaktas men är inte uttömmande.

heading: 6 kap. 2 a §

text: 6 kap. 2 a §

text: Avgörande är vad som är

text: bäst för barnet

heading: 6 kap. 5 §

text: 6 kap. 5 §

text: Bedömningen sker på samma sätt som vid omhändertaganden enligt

text: lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga

text: (LVU) och situationen kan antas vara bestående. Domstolen bör iaktta viss restriktivitet vid bedömningen av påtalig risk för barnets hälsa och utveckling. För att överflytting av vårdnaden ska bli aktuell krävs att det finns en villig och lämplig person som har ett förhållande med barnet. Det måste även antas att barnet kan acceptera personen som vårdnadshavare.

heading: 6 kap. 7 §

text: 6 kap. 7 §

text: Detta innebär att föräldrar kan fråntas vårdnaden även om de inte brustit i omvårdnaden på ett sådant sätt som innebär bestående fara. Det krävs troligen att barnet bott i fosterhemmet i flera år. Har föräldrarna haft en god kontakt med barnet under vistelsen i fosterhemmet bör de inte kunna förlora vårdnaden.

heading: 6 kap. 8 §

text: 6 kap. 8 §

text: Varaktigt förhindrad innebär att han eller hon inte inom en överskådlig framtid kan fatta beslut i frågor som rör barnet.

heading: 6 kap. 8 a §

text: 6 kap. 8 a §

text: Domstolen ska pröva hur barnets behov av omvårdnad, trygghet och god fostran bäst kan tillgodoses. Särskilt bör domstolen beakta barnets behov av att växa upp under stabila förhållanden och att inte bli utsatt för omotiverade uppbrott. Även barnets behov av en nära kontakt med båda föräldrarna bör beaktas.

heading: 6 kap. 10 §

text: 6 kap. 10 §

text: Bestämmelsen är tillämplig om endast en person är vårdnadshavare. Om två personer är vårdnadshavare ska

text: 13 §

text: tillämpas. Den hänvisar dock till denna paragraf.

heading: 6 kap. 11 §

text: 6 kap. 11 §

text: Paragrafen har numera ringa praktisk betydelse. Barnet ingår själv avtal om anställning och vårdnadshavare får inte ingå sådant avtal för barnets räkning. Barnet får säga upp avtalet utan samtycke från vårdnadshavaren. Bestämmelsen gäller även sommararbeten. Om barnet själv säger upp avtalet tillämpas vanlig uppsägningstid.

heading: 6 kap. 12 §

text: 6 kap. 12 §

text: I princip krävs det att föräldrarna tar gemensamma beslut, även om vissa undantag finns.

heading: 6 kap. 13 §

text: 6 kap. 13 §

text: Domstol kan besluta om hos vem av föräldrarna barnet ska bo, inte om var barnet ska bo. Avgörande är vad som är

text: bäst för barnet

text: . Särskilt ska barnets behov av en god kontakt med båda föräldrarna beaktas. Växelvis boende är möjlig om föräldrarna har gemensam vårdnad, god samarbetsförmåga och bor förhållandevis nära varandra. Barnet ska inte behöva byta mellan olika förskolor och så vidare.

heading: 6 kap. 14 a §

text: 6 kap. 14 a §

text: Umgänget är till för barnet. Det finns ingen plikt för barnet att umgås med föräldern och denna har inte någon rätt att umgås med barnet. Ansvaret för att umgänget fungerar vilar på båda föräldrarna. Om en förälder inte vill träffa sitt barn kan vårdnadshavaren vända sig till socialnämnden för att får hjälp att ordna umgänget.

heading: 6 kap. 15 §

text: 6 kap. 15 §

text: Vid fördelningen av kostnaderna ska man titta på föräldrarnas ekonomiska förmåga att bidra, men huvudansvaret för kostnaderna ligger på den förälder som inte bor med barnet. Vägledning kan hämtas från fördelningen av underhållsskyldighet.

text: 7 Kap Om underhållsskyldighet

heading: 6 kap. 15 b §

text: 6 kap. 15 b §

text: I första hand ska barnets grundläggande försörjning tillgodoses. Om föräldrarnas ekonomiska förutsättningar motivera det kan det ställas krav på högre standard. När hänsyn tas till barnets egna tillgångar bör endast avkastning beaktas. Underhållsskyldigheten fullföljs vanligen genom att föräldern betalar barnets mat, boende, kläder med mera. Om så inte sker ska föräldern betala ett underhållsbidrag. För vilka som ska betala bidrag se

text: 2 §

heading: 7 kap. 1 §

text: 7 kap. 1 §

text: Enligt

text: lagen (1996:1030) om underhållsstöd

text: betalar staten i vissa fall ut underhållstöd till barnet. Då kan en underhållskyldig förälder bli återbetalningsskyldig till staten. Det belopp som föräldern ska återbetalas avräknas från förälderns underhållsskyldighet.

heading: 7 kap. 2 a §

text: 7 kap. 2 a §

text: Förbehållsbelopp är ett belopp som den bidragsskyldige får behålla för täcka egna livsnödvändiga kostnader. Sambo med gemensamma barn är likställda med gifta.

heading: 7 kap. 3 §

text: 7 kap. 3 §

text: Tar främst sikte på situationer när en förälder inte ska betala underhållsbidrag enligt

text: 2 §

text: men försummat sin underhållsskyldighet.

heading: 7 kap. 6 §

text: 7 kap. 6 §

text: Skäl för jämkning kan vara att den bidragskyldige har fått ytterligare barn att underhålla eller har gift sig. Det kan även vara tvärtom, att han skilt sig eller inte längre är bidragsskyldig för annat barn. Bestämmelsen gäller inte enbart för ändrade förhållanden hos den bidragsskyldige. Även ändrade förhållanden hos vårdnadshavaren kan vara skäl för jämkning.

heading: 7 kap. 10 §

text: 7 kap. 10 §

text: Rätten får besluta om ett tillfälligt underhållsbidrag i väntan på det slutliga beslutet.

heading: 7 kap. 15 §

text: 7 kap. 15 §

text: Särskilda skäl kan vara om den andra mannen misstänker att han är barnets far men har undandragit sig från att se till att frågan prövas.

text: 9 Kap Om underårigs omyndighet

heading: 7 kap. 18 §

text: 7 kap. 18 §

text: Omyndighet upphör den dag man fyller arton år. Rätten att förvalta barnets förmögenhet och företräda honom i angelägenheter som rör förmögenheten tillkommer i allmänhet förmyndaren. Med förbindelser menas endast sådana som omedelbart grundar sig på en rättshandling. Barnet kan fortfarande bli skadeståndsskyldig på grund av sitt handlande. En rättshandling som sker i strid med paragrafen saknar inte all rättslig betydelse. Se

text: och

text: 7 §§

heading: 9 kap. 1 §

text: 9 kap. 1 §

text: Begreppet råda över innebär att den underårige får förfoga över egendomen genom avtal osv. Underårig får inte åta sig skuld med betalningsrätt i egendomen.

heading: 9 kap. 3 §

text: 9 kap. 3 §

text: För skuld som den underårige ådrar sig inom området för rörelsen svarar han med all sin egendom.

heading: 9 kap. 5 §

text: 9 kap. 5 §

text: Huvudregel är att giltigheten av avtalet är svävande antingen tills det blivit godkänt eller behörigen fullgjort. Om motparten visste att han slöt avtal med underårig och inte hade någon anledning att anta att denne var behörig är han bunden av avtalet.

heading: 9 kap. 6 §

text: 9 kap. 6 §

text: Huvudregeln är att parterna ska ge tillbaka vad de mottagit. Den underåriges ersättningsskyldighet kan aldrig bli högre än egendomens fulla värde, vilket utgör en yttre gräns. Ett undantag är om den underårige vilselett motparten. Då kan han även bli tvungen att ersätta förluster på grund av avtalet.

text: 10 Kap Om förmyndare

heading: 9 kap. 7 §

text: 9 kap. 7 §

text: När en förmyndare ska utses måste man beakta omständigheterna i det särskilda fallet. Består t.ex. uppdraget i att ha översyn över en affärsrörelse måste andra krav ställas än vid kapitalförvaltning. Tidigare har domstolen i första hand utsett någon som är besläktad eller besvågrad med den omyndige men detta har numera tagits bort.

text: 11 Kap Om god man och förvaltare

heading: 10 kap. 6 §

text: 10 kap. 6 §

text: Ett förordnande om

text: god man

text: enligt paragrafen avser samliga av förmyndarens uppgifter. Det finns inga möjligheter att begränsa uppdraget till att enbart gälla vissa angelägenheter.

heading: 11 kap. 1 §

text: 11 kap. 1 §

text: Paragrafen tar sikte på situationer när vårdnadshavare, förmyndare eller god man kan ha skilda intressen med personen de företräder.

heading: 11 kap. 2 §

text: 11 kap. 2 §

text: God mans uppgifter ska i så stor utsträckning som möjligt preciseras så att uppdraget inte blir mer omfattande än vad som kan motiveras.

heading: 11 kap. 4 §

text: 11 kap. 4 §

text: Rätten bestämmer vilka befogenheter som den gode mannen har. Avser inte enbart situationer när huvudmannen helt saknar förmågan att uttrycka sin vilja. Även om huvudmannen är underårig eller lider av en psykisk störning kan innebära att han saknar förmågan att uttrycka sin vilja.

heading: 11 kap. 5 §

text: 11 kap. 5 §

text: Skadeståndsansvaret är

text: strikt

text: . En särskild omständighet kan vara att ett skriftligt samtycke från huvudmannen som visar sig vara förfalskat. En förutsättning för skadestånd är att tredje man var i god tro.

heading: 11 kap. 6 §

text: 11 kap. 6 §

text: För att en förvaltare ska förordnas måste det bedömas meningslöst att förordna en god man. Möjligheten är inte enbart begränsad till situationer där hjälpbehovet beror på psykiska problem. Även åldersvaghet eller drogmissbruk kan vara skäl för att förordna förvaltare.

heading: 11 kap. 7 §

text: 11 kap. 7 §

text: Förvaltaren behöver inte inhämta huvudmannens samtycke utan får på eget ansvar själv vidta åtgärder i huvudmannens intresse och räkning.

text: Fullmakter

text: er som huvudmannen utfärdat innan förvaltarskapet blir ogiltiga.

heading: 11 kap. 9 §

text: 11 kap. 9 §

text: Vid val av en god man eller förvaltare ska man beakta det huvudsakliga syftet med förvaltarskapet. Består uppdraget främst i att sörja för huvudmannens person bör en släkting eller annan närstående utses. Om det är mer krävande egendomsförvaltning eller liknade är det mer lämpligt att välja en kvalificerad yrkesperson.

text: 12 Kap Allmänna bestämmelser om förmyndares, gode mäns och förvaltares verksamhet

heading: 11 kap. 12 §

text: 11 kap. 12 §

text: I paragrafen anges förmyndares grundläggande skyldighet, att förvalta den omyndiges tillgångar och företräda honom i angelägenheter som rör tillgångarna.

heading: 12 kap. 1 §

text: 12 kap. 1 §

text: Vad som menas med huvudmannens nytta behöver inte alltid innebära vad som är bäst ur en ekonomisk synvinkel. Det kan även ta sikte på en förbättrad livskvalitet t.ex. genom att företa en resa eller byta till ett bättre boende.

heading: 12 kap. 4 §

text: 12 kap. 4 §

text: Även barn under sexton år bör höras om de uppnått tillräcklig mognad och frågan rör dem personligen.

heading: 12 kap. 7 §

text: 12 kap. 7 §

text: Förmyndaren får inte företräda den omyndige om han kan ha ett eget intresse i saken. Vad som stadgas i paragrafen om förmyndare gäller i tillämpliga delar även god man eller förvaltare.

heading: 12 kap. 8 §

text: 12 kap. 8 §

text: Föräldrar som är förmyndare har i regel rätt till ersättning för utlägg som de har i samband med förvaltningen. Någon rätt till arvode finns normalt inte. Ett undantag skulle kunna vara om barnet har en betydande förmögenhet och förvaltningen av denna tar upp en väsentlig del av föräldrarnas tid.

text: 13 Kap Föräldrars förmyndarförvaltning

heading: 12 kap. 17 §

text: 12 kap. 17 §

text: Föräldrar som är förmyndare får i princip själva bestämma hur den omyndiges tillgångar ska användas. Det finns vissa undantag till detta, se bl.a. 9 kapitlet.

heading: 13 kap. 1 §

text: 13 kap. 1 §

text: Vid beräkningen av värdet ska all egendom som föräldrarna förvaltar beaktas. Sådan egendom som står utanför förvaltarskapet ska inte räknas med. Vid värderingen av tillgångarna bör som huvudregel försäljningspriset användas.

heading: 13 kap. 2 §

text: 13 kap. 2 §

text: Första stycket: Utgångspunkten för bedömningen bör vara bestämmelserna i

text: 12 kap 4 §

text: . Även kravet på trygghet och skälig avkastning bör beaktas. Aktier bör säljas om de inte uppfyller kravet på trygghet och skälig avkastning. Undantag till detta kan vara andelar i familjeföretag. Det är föräldrarna själva som avgör om egendomen ska behållas eller inte.

text: Andra stycket: Vid bedömningen ska inte enbart bruksvärdet beaktas utan hänsyn ska även tas till affektionsvärde. Ett särskilt skäl att behålla lös egendom kan vara att den förväntas stiga väsentligt i värde.

heading: 13 kap. 4 §

text: 13 kap. 4 §

text: Vägledande är kravet på trygghet och skälig avkastning.

heading: 13 kap. 6 §

text: 13 kap. 6 §

text: Pengarna kan bli spärrade genom att uppgift lämnas i samband med insättningen. Givaren har därmed en självständig möjlighet att se till att användning av pengarna hindras. Förbudet gäller att ta ut pengarna. Det finns förmodligen inget hinder från att flytta pengarna mellan olika spärrade konton.

heading: 13 kap. 8 §

text: 13 kap. 8 §

text: Vid särskilda skäl kan överförymnadaren besluta att behålla restriktionerna även fast värdet understiger fyra

text: prisbasbelopp

text: . Vägledning kan hämtas i

text: 19 §

heading: 13 kap. 9 §

text: 13 kap. 9 §

text: För punkterna 1 och 2 gäller en presumtion för att samtycke ska ges. Samtycket kan vägras om det anses olämpligt med hänsyn till egendomens natur, den omyndiges ålder och framtida behov. För punkterna 3 och 4 saknas presumtion. Istället ska överförmyndaren avgöra om åtgärden är lämplig.

heading: 13 kap. 10 §

text: 13 kap. 10 §

text: Föräldrarna avgör själva i vilken utsträckning gåvor och presenter kan ges. Om gåvan står i missförhållande till den omyndiges ekonomiska villkor kan egendomen återkrävas.

heading: 13 kap. 11 §

text: 13 kap. 11 §

text: Paragrafen gäller enbart egendom som omfattas om bestämmelserna om överförmyndarens kontroll eller samtycke. Om föräldrarna underlåter att lämna årsredovisning kan överförmyndaren förlägga

text: vite

text: enligt

text: 16 kap. 13 §

text: 14 Kap Förordnade förmyndares, gode mäns och förvaltares vård av egendom

heading: 13 kap. 14 §

text: 13 kap. 14 §

text: Förteckningen avser endast sådan egendom som står under förvaltning. Egendom som den omyndige själv får förfoga över ska inte ingå i förteckningen.

heading: 14 kap. 1 §

text: 14 kap. 1 §

text: Begreppet förordnad förmyndare avser även en särskilt förordnad vårdnadshavare.

heading: 14 kap. 3 §

text: 14 kap. 3 §

text: Reglerna överensstämmer i stort med de regler som finns i

text: 13 kap. 4 §

text: . Eftersom det i detta fall handlar om vuxna istället för underåriga är de behov som ska tillgodoses till viss del olika.

heading: 14 kap. 4 §

text: 14 kap. 4 §

text: Motsvarar de regler som finns i

text: 13 kap. 6 §

text: . Att det rör sig om vuxna personer innebär att det ska läggas större vikt vid dennes personliga smak, vid inköp av t.ex. konst, jämfört med ett barns önskningar i motsvarande situation.

heading: 14 kap. 6 §

text: 14 kap. 6 §

text: Om en

text: förordnad förmyndare

text: god man

text: eller

text: förvaltare

text: har särskilda kunskaper inom förmögenhetsförvaltning kan det finnas anledning att medge undantag från överförmyndarens samtycke vid kapitalplaceringar.

heading: 14 kap. 10 §

text: 14 kap. 10 §

text: Motsvarar de regler som finns i

text: 13 kap. 10 §

text: . Paragrafen nämner inte ålder som en faktor att ta hänsyn till. Detta innebär dock inte att åldern kan ha betydelse, särskilt om det är en underårig med en förordnad förmyndare.

text: 15 Kap Vård av rätt i dödsbo, m.m.

heading: 14 kap. 11 §

text: 14 kap. 11 §

text: Med annat oskiftat bo avses bon enligt

text: ÄktB

text: och

text: sambolagen

text: . Egendom som faller under

text: lag (1904:48 s 1) om samäganderätt

text: omfattas inte.

heading: 15 kap. 1 §

text: 15 kap. 1 §

text: Om en

text: boutredningsman

text: eller

text: testamentsexekutor

text: har utsetts blir paragrafen inte tillämplig.

text: 16 Kap Tillsyn över förmyndares, gode mäns och förvaltares verksamhet

heading: 15 kap. 4 §

text: 15 kap. 4 §

text: Att överförmyndaren försummat att höra någon som borde ha hörts innebär inte att ett lämnat samtycke blir ogiltigt.

text: 20 Kap Vissa gemensamma bestämmelser om rättegången

heading: 16 kap. 9 §

text: 16 kap. 9 §

text: Beslut av överförmyndaren överklagas i enlighet med

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: om inte annan lag eller förordning innehåller avvikande regler.

text: Interimistiska beslut torde kunna överklagas särskilt, även fast

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: inte innehåller några uttryckliga regler om detta.

text: Alla beslut av överförmyndaren går inte att överklaga. Se bland annat 20:4.

heading: 20 kap. 6 §

text: 20 kap. 6 §


text: An unofficial translation of excerpts is available from KTH

type: kommentar


author: Alexander Ankerstedt

text: Förande av fordon, se inledning på sidan. Detta brott straffas om det begås uppsåtligen eller om personen med vetskap om att det finns en risk för att något inträffar tar en risk att olycka sker, även om det inte är avsikten. Personer som är mycket trötta, bryter mot regler, farliga omkörningar, kör mot rött ljus eller annan stopplikt, fortkörning eller har ett stort ansvar i trafiken. Andra bedömningsorsaker är olämpligt uppträdande vid framförande av fordon, hit kan användande av mobiltelefon räknas in men då uppskattas även risken för att en olycka inträffar genom en bedömning av om föraren tagit en medveten risk eller inte. En medveten risk tas då det föreligger någon särskild risk för trafikolycka och bedömningsgrunder för detta är trafikförhållandena, hur stor trafik, hur kontrollerad körningen varit i övrigt, förarens uppsikt över trafiken och körningen. I

text: NJA 2009 s. 819

text: ogillade HD åtalet mot en busschaufför som i sin högra hand höll en mobiltelefon och i sin vänstra hand ett papper på vilken han gjorde anteckningar samtidigt som han körde en buss med passagerare. Att någon däremot brister i uppmärksamhet just för ett ögonblick är inte straffbart. jmf

text: 5 §

text: Grov vårdslöshet

heading: 1 §

text: 1 §

heading: 2 §

text: 2 §

text: Förande av fordon, se inledning på sidan. Oftast leder brottet till böter 1500 kr eller 30 dagsböter. Den som tillåter annan att köra olovligt enligt sista stycket brukar dömas till 30 dagsböter.

heading: 3 §

text: 3 §

text: Förande av fordon, se inledning på sidan. I äldre rättsfall motsvarade rattonykterhet det numera borttagna straffet ringa rattfylleri. Gärningsmannen måste förstå att den kommer att hamna i ett rus. Oftast leder detta straff till dagsböter första gången

heading: 4 §

text: 4 §

text: Förande av fordon, se inledning på sidan. Alkoholkoncentrationen är en av flera saker som tillmäts betydelse vid en samlad bedömning där riskerna för trafiksäkerheten, körsättet, körningens omfattning, trafikförhållandena vid tidpunkten eller att platsen visar tecken på att det finns en stor risk för trafikolycka och om gärningsmannen visar likgiltighet till omgivningen alla talar för fängelse och fängelse är även normalpåföljden. Även då förarens uppgift är ansvarsfull som när buss, lastbilar, skolskjuts eller farlig last framförs. Straffet brukar bli 1 månads fängelse eller jämförbar påföljd, dock kan skyddstillsyn med kontraktsvård bli aktuellt, se

text: NJA 1999 s. 9

text: där det blev alkoholavvänjning. Vid måttliga alkoholproblem är skyddstillsyn alternativt villkorlig dom i kombination med samhällstjänst ett alternativ till fängelsestraffet, se

text: NJA 1997 s. 278

text: och

text: NJA 2000 s. 17

text: . Det skall mycket till för att rattfylleri där moped skall leda till fängelse, se

text: NJA 1995 s. 232

text: . Om det avser återfallsbrott skall detta leda till fängelse och utesluta andra alternativ och straffet skärps för varje återfall, mer än 3 månader fängelse väldigt sällan.

heading: 4 § a

text: 4 § a

text: Med smitning kan jämföras begreppet obehörigt avvikande från trafikolycksplats. Även en person som felaktigt tror sig ha orsakat en skada och trots det inte stannar för att undersöka saken gör sig skyldig till smitning.

heading: 5 §

text: 5 §

text: Om föraren inte äger bilen får förverkande ske endast om de rätta ägarna medverkat till den tilltalades trafikbrott och åklagaren för en förverkandetalan i samband med åtalet mot de rätta ägarna för medverkan till trafikbrotten eller särskilt enligt lagen om förfarandet i vissa fall vid förverkande m.m. se

text: NJA 1991 s. 496

text: . Däremot hindras inte att förverkande sker om en bil köpts på avbetalning utan återtagandeförbehållande, se

text: NJA 2006 s. 751

text: 29 kap. 5 § 1 st. p.

text: 8 BrB och

text: 30 kap. 4 § 1 st.

text: BrB beaktas vid både påföljdsval och straffmätning.

heading: 7 §

text: 7 §


text: I

text: Ahorugeze vs Sverige

text: konstaterade Europadomstolen att art. 6 EKMR ska tolkas generösare om det avser en utlämning till ett land utanför EU.

text: Vid en utlämning utanför EU så förekommer verkställighetshinder endast om det kan påvisas att kränkningen av art. 6 EKMR är flagrant. Med flagrant avses ett övergrepp som är så allvarligt att det kan resultera i en nullifikation eller en total förintelse av innebörden i artikeln. Det ska således avse ett i direkt strid med den fundamentala innebörden av rätten till en rättvis rättegång.

heading: 23 §

text: 23 §