author: Jessica Sjöberg

text: Ärvdabalken

text: handlar om

text: arv

text: och

text: testamente

text: . Om inget testamente finns ärver

text: arvlåtare

text: ns släktingar i viss ordning som anges i

text: 2 kap.

text: ärvdabalken

text: , eller, om inga sådan släktingar finns,

text: Allmänna arvsfonden

text: enligt

text: 5 kap. 1 § ärvdabalken

text: En person kan även genom testamente förordna om vad som ska ske med dennes tillgångar när personen avlider. De som gynnas genom ett testamente kallas inte

text: arvingar

text: utan istället

text: testamentstagare

heading: 1 kap. Om rätt att taga arv

text: 1 kap. Om rätt att taga arv

text: Paragrafen beskriver en situation där man inte kan avgöra vem som avled först,

text: arvlåtaren

text: eller

text: arvinge

text: n, något som exempelvis kan vara fallet vid en trafikolycka. Man utgår då från att arvingen är den först avlidne.

text: Bestämmelsen är viktig eftersom den påverkar hur arvet ska fördelas.

heading: 1 kap. 2 §

text: 1 kap. 2 §

text: Skyldeman är ett äldre ord för släkting och kapitlet rör alltså släktingars arvsrätt.

heading: 2 kap. Om skyldemans arvsrätt

text: 2 kap. Om skyldemans arvsrätt

text: Första

text: arvsklassen

text: utgörs av arvlåtarens barn.

text: Av

text: andra stycket

text: framgår att barnen ärver lika mycket. Om ett av barnen inte längre är i livet ärver istället detta barns

text: avkomlingar

text: i sin avlidna förälders ställe (s.k.

text: istadarätt

text: ). Istadarätten är obegränsad och gäller därför även barnbarns barn och så vidare.

heading: 2 kap. 1 §

text: 2 kap. 1 §

text: Andra

text: arvsklassen

text: , som endast aktualiseras om det inte finns någon arvinge i första arvsklassen, består av den avlidnes föräldrar. Den avlidnes syskon har

text: istadarätt

text: om någon av arvlåtarens föräldrar är bortgången. Om exempelvis arvlåtarens mor lever medan fadern är avliden går halva arvet till modern medan arvlåtarens syskon delar på faderns del. Även den avlidnes syskonbarn har istadarätt för sina respektive föräldrar.

text: Halvsyskon ärver genom istadarätten om den gemensamma föräldern är avliden och tar då lika stor

text: lott

text: som de andra syskonen.

heading: 2 kap. 2 §

text: 2 kap. 2 §

text: Den tredje

text: arvsklassen

text: aktualiseras endast om det inte finns någon arvinge i första eller andra arvsklassen, och består av den avlidnes far- och morföräldrar. Fastrar, farbröder, mostrar och morbröder har

text: istadarätt

text: , däremot inte kusiner.

text: Bestämmelsen i

text: 1 kap. 9 § föräldrabalken

text: som hänvisas till rör fastställande av föräldrar vid insemination.

heading: 2 kap. 3 §

text: 2 kap. 3 §

text: Inga andra släktingar ärver.

heading: 2 kap. 4 §

text: 2 kap. 4 §

text: Kapitlet rör efterlevande makes arvsrätt och vad som händer när även denne avlider.

text: Värt att notera om

text: bodelning

text: en som sker vid en makes död, är att en efterlevande make enligt

text: 12 kap. 2 § äktenskapsbalken

text: kan begära att vardera sidan behåller sitt

text: giftorättsgods

text: som andel i

text: bodelning

text: en.

heading: 3 kap. Om makes arvsrätt; så ock om rätt för den först avlidne makens arvingar i boet efter den sist avlidne maken

text: Vid den ena makens död får den andre maken allt. Ett undantag från detta är

text: arvlåtare

text: ns eventuella

text: särkullbarn

text: som har rätt att få ut sin

text: arvslott

text: direkt.

text: Före

text: testamente

text: och eventuella särkullbarn finns en rätt för den efterlevande maken att, om möjligt, få ut ett värde motsvarande fyra

text: prisbasbelopp

text: (den s.k.

text: basbeloppsregeln

text: ). I det här värdet inkluderas dock det den efterlevande maken erhållit genom

text: bodelning

text: och det som utgörs av den efterlevande makens

text: enskilda egendom

heading: 3 kap. 1 §

text: 3 kap. 1 §

text: När även den efterlevande maken dör ska hälften av

text: boet

text: gå till den först avlidnes släktingar ur första eller andra

text: arvsklassen

text: . Den här rätten går inte att testamentera bort av den efterlevande maken.

text: Sekundosuccession

text: en innebär att den efterlevande maken inte har

text: full äganderätt

text: utan endast

text: fri förfoganderätt

text: till den del av egendomen som kommer från den avlidne maken vid

text: bodelningen

heading: 3 kap 2 §

text: 3 kap 2 §

text: Paragrafen beskriver hur man ska agera när den efterlevande maken exempelvis skänkt bort en stor del av

text: kvarlåtenskapen

text: efter den först avlidne maken, och hur den först avlidne makens

text: arvingar

text: ska kompenseras.

text: Andra stycket innehåller en regel om

text: godtro

text: rörande den som mottog gåvan. Man kan inte invända mot en sådan gåva senare än fem år efter att gåvan mottogs (observera att det alltså inte är fem år efter det att den efterlevande maken avled).

text: I

text: tredje stycket

text: behandlas gåvor som inte slutförts (exempelvis

text: gåvoutfästelse

text: r). Dessa får bara slutföras så länge de inte är till nackdel för den först avlidne makens arvingar.

heading: 3 kap. 3 §

text: 3 kap. 3 §

text: Paragrafen beskriver en situation där

text: bo

text: et ökat i värde efter den först avlidne makens död genom exempelvis arbete eller arv. Denna förkovran (det ökade värdet) ska tilldelas den efterlevande makens

text: arvingar

text: Om den efterlevande maken väsentligt minskat

text: kvarlåtenskapens

text: värde (situationen som beskrivs i

text: 3 §

text: ) genom exempelvis en gåva ska dock värdet av minskningen läggas till boets värde för att se om någon förkovran skett, man tillämpar alltså en kombination av

text: 3 §

text: och

text: 4 §

text: Exempel: A och B är gifta och har inga barn. När A dör görs en

text: bodelning

text: där kvoten är hälften var. Boet är värt 100, B får därför 50 med

text: full äganderätt

text: (som B kan testamentera bort) och 50 med

text: fri förfoganderätt

text: (som B kan göra vad som helst med under sin livstid men som efter B:s död ska gå till A:s arvingar i första eller andra

text: arvsklass

text: en). B ger under sin livstid en gåva värd 20 till sin brorsdotter C. När B dör är boet värt 90, vilket ser ut som en värdeminskning. Eftersom kvoten är hälften var skulle det resultera i att A:s arvingar får 45 och B:s arvingar får 45 (90/2=45). Vi måste dock lägga till värdet av gåvan till C för att få fram boets riktiga värde: 90+20=110. Förkovran har alltså skett, och överskottet (10) ska tillfalla B:s arvingar medan boets resterande värde ska delas mellan A:s och B:s arvingar, dvs. 100/2=50. A:s arvingar ska alltså få 50 medan B:s får 40 plus att C fått 20 vilket ger en slutsumma om 60 efter B, och 50+60=110.

text: Regeln är till för att B:s arvingar inte ska kunna gynnas på A:s arvingars bekostnad.

heading: 3 kap. 4 §

text: 3 kap. 4 §

text: Vardera makes

text: arvingar

text: har rätt att få

text: kvarlåtenskap

text: som tillhört sin respektive

text: arvlåtare

text: . En

text: fastighet

text: som är värd mer än en arvinges

text: lott

text: kan ändå tillfalla arvingen om denne kompenserar de andra arvingarna med pengar.

text: Regler om andelar och lotter finns i

text: 11 kap.

text: äktenskapsbalken

heading: 3 kap. 5 §

text: 3 kap. 5 §

text: Paragrafen rör situationen där den efterlevande maken gift om sig och hur reglerna i

text: 3 kap.

text: ska tillämpas då.

heading: 3 kap. 6 §

text: 3 kap. 6 §

text: Paragrafen rör situationen där den efterlevande maken efterlämnar en

text: sambo

text: och hur reglerna i

text: 3 kap.

text: ska tillämpas då.

heading: 3 kap. 7 §

text: 3 kap. 7 §

text: Särkullbarn

text: kan välja att avstå sin rätt att direkt få ut sitt arv efter en avliden förälder till förmån för sin styvförälder.

text: Exempel: A och B är gifta. A har ett särkullbarn, C. B har också ett särkullbarn, D. A och B har inga gemensamma barn och inga

text: testamente

text: n. När A dör är

text: bo

text: et värt 100.

text: Bodelning

text: en ger B 50 med

text: full äganderätt

text: och C 50. C väljer att inte ta ut sitt arv direkt, till förmån för B som då har A:s 50 med

text: fri förfoganderätt

text: . När B sedan dör är boet värt 120. Boet ska då delas mellan C och D enligt

text: 2 §

text: vilket resulterar i att C får 60 och D får 60 (så länge inte något av undantagen i

text: 3 kap.

text: blir aktuella, givetvis).

heading: 3 kap 9 §

text: 3 kap 9 §

text: Reglerna i kapitlet ska inte tillämpas om makarna låg i skilsmässa när den första maken avled.

heading: 3 kap. 10 §

text: 3 kap. 10 §

heading: 5 kap. Om allmänna arvsfondens rätt till arv

text: 5 kap. Om allmänna arvsfondens rätt till arv

text: Se även

text: Allmänna arvsfondens webbplats

heading: 5 kap. 1 §

text: 5 kap. 1 §

text: Kapitlet rör gåvor från föräldrar till deras barn under förälderns livstid och i viss mån även gåvor till andra än

text: arvlåtare

text: ns barn.

heading: 6 kap. Om förskott å arv

text: 6 kap. Om förskott å arv

text: Första stycket anger att en gåva till en

text: bröstarvinge

text: ska ses som förskott på arv om det inte finns till exempel ett

text: gåvobrev

text: som uttryckligen anger att gåvan inte ska ses som förskott på arvet.

text: Andra stycket beskriver hur avräkningen från arvet ska göras när bröstarvingen är båda makarnas bröstarvinge respektive endast den först avlidnas bröstarvinge.

heading: 6 kap. 1 §

text: 6 kap. 1 §

text: Paragrafen talar om när kapitlets regler inte ska tillämpas, dvs. kostnader som inte ska avräknas från arvet. De utgörs av bland annat levnadskostnader och mindre gåvor.

heading: 6 kap. 2 §

text: 6 kap. 2 §

text: Det är alltså värdet vid gåvans givande och inte vid

text: arvlåtare

text: ns död som enligt huvudregeln är utgångspunkten vid avräkningen.

heading: 6 kap. 3 §

text: 6 kap. 3 §

text: Skulle gåvan

text: arvinge

text: n mottagit vara värd mer än vad denna annars skulle fått som

text: arvslott

text: behöver denne inte betala tillbaka överskottet. Lägg dock märke till bestämmelsen i

text: 7 kap. 4 §

text: (när gåvan kränker

text: laglott

text: en).

heading: 6 kap. 4 §

text: 6 kap. 4 §

text: Exempel: A, som är

text: änkling

text: , har gett sin dotter B en

text: gåva

text: värd 50 000 kr. När A dör är B och hennes bror C A:s enda

text: bröstarvingar

text: och de ska därför dela på arvet.

text: Bo

text: et är värt 60 000 kr, vilket egentligen skulle ge B och C 30 000 kr vardera (60 000 kr/2=30 000 kr).

text: Boet ska dock ökas med gåvans värde, dvs. 50 000 kr, vilket ger 110 000 kr (60 000 kr+50 000 kr=110 000 kr). B och C ska då vardera få 55 000 kr var (110 000 kr/2=55 000 kr). Eftersom B redan fått 50 000 i gåva får hon ytterligare 5 000 kr medan C får 55 000 kr.

heading: 6 kap. 5 §

text: 6 kap. 5 §

text: Paragrafen reglerar gåvor från styvförälder till den andre makens

text: särkullbarn

text: eller dennes barn.

heading: 6 kap. 7 §

text: 6 kap. 7 §

heading: 7 kap. Om laglott

text: 7 kap. Om laglott

text: Laglottsrätten tillkommer endast

text: bröstarvingar

text: . Andra

text: arvingar

text: kan göras helt arvslösa genom

text: testamente

text: Exempel: A, som är änka, avlider och efterlämnar två bröstarvingar, B och C. Behållningen efter A är 100 000 kr. Om inget testamente finns ska B och C dela på detta, dvs. 50 000 kr till vardera av dem, vilket vore deras

text: arvslott

text: A har dock skrivit ett testamente som lämnar all

text: kvarlåtenskap

text: till Djurens vänner. Om B och C påkallar jämkning av testamentet enligt

text: 3 §

text: kan de dock få ut sina

text: laglott

text: er, som är hälften av arvslotten, det vill säga 50/2=25. De kan därför erhålla 25 000 kr var och 50 000 kr går till Djurens vänner.

heading: 7 kap. 1 §

text: 7 kap. 1 §

text: I

text: laglott

text: en räknas de gåvor som räknas som förskott på arv in (se

text: 6 kap.

text: ) och även egendom som

text: arvlåtare

text: n testamenterat till

text: bröstarvinge

text: n. Bröstarvingen får alltså inte laglotten utöver dessa värden, utan värdena sammanlagt utgör hela laglotten.

heading: 7 kap. 2 §

text: 7 kap. 2 §

text: För att en

text: bröstarvinge

text: ska få ut sin

text: laglott

text: krävs det att bröstarvingen påkallar

text: jämkning

text: . Om

text: testamente

text: t har flera mottagare ska

text: universella testamentstagare

text: dela med sig av det som testamenterats till dem. Endast om boet inte räcker måste en

text: legatarie

text: dela med sig av sitt

text: legat

text: och då måste den som tilldelats ett

text: penninglegat

text: dela med sig före den som tilldelats ett

text: saklegat

text: . I övrigt sker en proportionell nedsättning av testamentstagarnas delar.

text: Andra stycket säger att en bröstarvinge som begär att få ut sin

text: laglott

text: alltid får ut lotten direkt utom då testamentet är till förmån för den efterlevande maken. Den avlidnes

text: särkullbarn

text: har däremot rätt att få ut sin laglott direkt.

text: I

text: tredje stycket

text: anges tidsfristen: Bröstarvingen måste påkalla jämkning inom sex månader från det att denne delgivits testamentet (

text: 14 kap.

text: ) Lägg märke till att, till skillnad från klander av testamente, så behöver bröstarvingen inte väcka

text: talan

text: om jämkning. Det räcker att bröstarvingen tillkännager sitt anspråk till

text: testamentstagare

text: n.

text: Observera att om bröstarvingen inte framställer ett sådant krav inom sex månader blir testamentet gällande trots att det kränker laglotten.

heading: 7 kap. 3 §

text: 7 kap. 3 §

text: Exempel på situationer när paragrafen är aktuell är egendom som

text: arvlåtare

text: n skänker bort på sin dödsbädd eller egendom som arvlåtaren kan tänkas ha nytta av fram till sin död trots att den är bortskänkt. I en sådan situation används reglerna i

text: och

text: 3 §§

text: . Värdet av gåvan läggs till

text: kvarlåtenskap

text: en för att beräkna

text: laglott

text: ens värde.

text: Bröstarvinge

text: n måste väcka

text: talan

text: vid

text: domstol

text: inom ett år från

text: bouppteckning

text: ens avslutande. (Observera att det i den här situationen inte räcker med att begära jämkning hos gåvomottagaren). Rätt domstol är den domstol där den avlidne "hade att svara" enligt

text: 10 kap. 9 § rättegångsbalken

heading: 7 kap. 4 §

text: 7 kap. 4 §

text: Om en del av

text: kvarlåtenskap

text: en genom

text: testamente

text: inskränkts med en rättighet för någon annan att ta del av egendomen har

text: bröstarvinge

text: n rätt att få ut sin

text: lott

text: i annan egendom, som denne fritt kan råda över.

heading: 7 kap. 5 §

text: 7 kap. 5 §

heading: 9 kap. Om rätt att göra eller taga testamente

text: 9 kap. Om rätt att göra eller taga testamente

text: Rätten att skriva ett

text: testamente

text: är strikt personlig och testamentet kan alltså inte upprättas genom ombud (inte heller genom

text: förmyndare

heading: 9 kap. 1 §

text: 9 kap. 1 §

text: Första stycket rör

text: fysiska personer

text: och regeln finns för att förhindra

text: fideikommiss

text: . För

text: juridiska personer

text: finns ingen motsvarande regel.

text: Andra stycket gör det möjligt att ändå testamentera till blivande

text: avkomling

text: ar till någon som uppfyller paragrafens första stycke vid arvlåtarens död, exempelvis ofödda barnbarn. Testamentet måste dock verkställas senast då personen som uppfyller

text: första stycket

text: avlider.

heading: 9 kap. 2 §

text: 9 kap. 2 §

heading: 10 kap. Om upprättande och återkallelse av testamente

text: 10 kap. Om upprättande och återkallelse av testamente

text: Paragrafen anger

text: formkrav

text: et för att

text: testamente

text: t ska vara giltigt.

heading: 10 kap. 1 §

text: 10 kap. 1 §

text: Paragrafen innehåller inte formkrav utan snarare praktiska råd för att underlätta vid eventuell senare tvist.

text: Andra stycket innehåller en regel om

text: bevisbörda

text: : Den som hävdar att formkravet i

text: 1 §

text: inte var uppfyllt, trots att vittnena intygat det, har bevisbördan för sitt påstående. Därför kan ett sådant intygande vara att rekommendera.

heading: 10 kap. 2 §

text: 10 kap. 2 §

text: S.k.

text: nödtestamente

text: n utgör ett undantag från formkraven i

text: 1 §

text: . Ett nödtestamente blir efter tre månader ogiltigt om

text: testamentsgivare

text: n tillfrisknar (

text: 2 stycket

heading: 10 kap. 3 §

text: 10 kap. 3 §

text: Bestämmelsen talar om vem som kan vara ett godkänt vittne. Rätt upp- och nedstigande led är exempelvis föräldrar och barn. Till de som är diskvalificerade som testamentsvittne på grund av svågerlag hör exempelvis svär- och styvföräldrar och styvbarn men däremot inte svåger och svägerska eftersom även svågerskapet ska vara rakt upp- eller nedstigande led.

heading: 10 kap. 4 §

text: 10 kap. 4 §

text: Testamente

text: t är bara giltigt om

text: testamentsgivare

text: n vill. Om denne genom handling har visat tydligt att testamentet inte ska vara giltigt längre (exempelvis genom att förstöra det) så är det heller inte giltigt.

text: Det finns inget formkrav för ett återkallande, men det räcker inte med att testamentsgivaren bestämt sig för att det inte längre är gällande: återkallandet är en

text: rättshandling

text: och testamenstgivaren måste därför agera för att det inte längre ska gälla. Ett nytt testamente har i

text: praxis

text: setts som ett återkallande av det gamla testamentet och det nya ersätter då det äldre.

text: Eftersom testamentet är en ensidig rättshandling är ett löfte om att inte återkalla testamentet inte giltigt (

text: andra stycket

heading: 10 kap. 5 §

text: 10 kap. 5 §

text: För att göra ett tillägg (s.k.

text: kodicill

text: ) till ett

text: testamente

text: krävs att reglerna i

text: 1 §

text: följs. Det är alltså inte nog att

text: testamentsgivare

text: n själv skriver till ändringen och undertecknar med sin underskrift.

heading: 10 kap. 6 §

text: 10 kap. 6 §

text: Paragrafen rör

text: inbördes testamente

text: mellan makar.

text: Exempel: A och B är gifta och har skrivit inbördes testamenten som säger att de ärver varandra. Om A ändrar sitt testamente till att hela

text: kvarlåtenskap

text: en istället ska gå till Greenpeace kan man tänka sig att B inte längre vill att allt efter honom ska tillfalla A (eftersom han inte får samma sak tillbaka).

text: A kan givetvis ändra sitt testamente på det här sättet (eftersom inbördes testamenten inte kan vara utformade som avtal, se förbudet i

text: 17 kap. 3 §

text: ) men A rubbar väsentligen förutsättningarna för B:s testamente och är därför inte

text: testamentstagare

text: till B utifrån testamentet längre.

heading: 10 kap. 7 §

text: 10 kap. 7 §

text: I kapitlet anges

text: presumtions

text: regler, dvs. hur man ska göra om inget annat anges. Kapitlet talar om vilka regler man ska hålla sig till när man tolkar

text: testamente

text: n. Viktigt att komma ihåg är att det bara är när det finns ett giltigt testamente som

text: testamentsgivare

text: ns vilja är av betydelse. Är någon av ogiltighetsgrunderna i

text: 13 kap.

text: aktuell ska alltså man inte tillämpa

text: 11 kap.

heading: 11 kap. Om testamentes tolkning

text: 11 kap. Om testamentes tolkning

text: Man ska utgå från vad man tror är

text: testamentsgivare

text: ns vilja med testamentet.

text: Andra stycket anger att man inte ska styras av misstag och felskrivningar, utan istället verkställa testamentet så som testamentsgivaren tänkt (om man kan utröna det).

heading: 11 kap. 1 §

text: 11 kap. 1 §

text: Definition av

text: legat

text: finns i

text: 10 §

heading: 11 kap. 2 §

text: 11 kap. 2 §

text: Definition av

text: legat

text: finns i

text: 10 §

heading: 11 kap. 3 §

text: 11 kap. 3 §

text: Om

text: testamentsgivare

text: n testamenterat bort något som denne inte äger längre har den delen av testamentet inte någon verkan längre.

heading: 11 kap. 4 §

text: 11 kap. 4 §

text: Exempel: A testamenterar en

text: fastighet

text: till B. När B får fastigheten upptäcker hon att C överlåtit fastigheten till A genom gåva med förbehållet att han ska få använda fastigheten under hela sin livstid. B har då inte rätt att få ut ersättning från resten av

text: kvarlåtenskap

text: en för att fastigheten inte är värd lika mycket som hon trodde.

heading: 11 kap. 5 §

text: 11 kap. 5 §

text: Paragrafen är alltså endast tillämplig när

text: testamentsgivare

text: n testamenterat till någon som annars ändå skulle haft arvsrätt efter denne (dvs. ej exempelvis om

text: testamentstagare

text: ns

text: avkomling

text: ar är testamentsgivarens vänner eller kusiner).

heading: 11 kap. 6 §

text: 11 kap. 6 §

text: Eventuellt överskott som kan uppstå av att man exempelvis inte kan få tag i en

text: testamentstagare

text: ska proportionerligt gå till

text: universella testamentstagare

text: 10 § andra stycket

heading: 11 kap. 7 §

text: 11 kap. 7 §

text: Se även

text: 3 kap. 10 §

text: för de fall testamente inte finns.

heading: 11 kap. 8 §

text: 11 kap. 8 §

text: En ändamålsbestämmelse kan exempelvis vara att någon får en

text: fastighet

text: "att bo i". Egendomen tillfaller då testamentstagaren förutsatt att denne verkligen flyttar in i fastigheten (viktigt att tänka på för testamentsgivaren när denne utformar testamentet: Är det verkligen detta man vill uppnå?)

heading: 11 kap. 9 §

text: 11 kap. 9 §

heading: 12 kap. Om testamentstagares rätt i vissa fall

text: 12 kap. Om testamentstagares rätt i vissa fall

text: Sekundosuccession

text: sförordnande, exempelvis

text: fri förfoganderätt

text: under makens livstid. Observera att om en make tilldelas egendom men bara med

text: nyttjanderätt

text: används

text: 12 kap.

text: istället för

text: 3 kap.

heading: 12 kap. 1 §

text: 12 kap. 1 §

text: Paragraferna används alltså om inte

text: testamentsgivare

text: n förordnat om annat.

heading: 12 kap. 2 §

text: 12 kap. 2 §

text: Angående andra meningen, se även

text: 9 §

heading: 12 kap. 3 §

text: 12 kap. 3 §

text: Lösöre

text: n utan större värde för ägaren kan säljas eller på annat sätt avyttras av nyttjanderättshavaren. Värdet behöver inte endast vara ekonomiskt: Även exempelvis personligt eller konstnärligt värde hindrar nyttjanderättshavaren från att göra sig av med egendomen.

text: Andra stycket säger att nyttjanderättshavaren inte får sälja eller på annat sätt överlåta nyttjanderätten till någon annan.

heading: 12 kap. 4 §

text: 12 kap. 4 §

text: Bestämmelserna i

text: föräldrabalken

text: som hänvisas till rör var pengarna får placeras.

heading: 12 kap. 5 §

text: 12 kap. 5 §

text: Paragrafen rör ägarens möjligheter att exempelvis sälja egendomen. Samtycke från nyttjanderättshavaren krävs, och finns inte det är handlingen inte giltig om nyttjanderättshavaren invänder (sista stycket).

heading: 12 kap. 6 §

text: 12 kap. 6 §

text: Viktigt att komma ihåg att man måste klandra testamentet inom sex månader (se

text: 14 kap. 5 §

text: ) för att det inte ska bli gällande.

text: God tro

text: spelar ingen roll för kapitlets tillämpning och

text: bevisbörda

text: n ligger på den som klandrar.

text: Ett testamente kan även bli ogiltigt på andra grunder, exempelvis förfalskning. För de grunderna gäller inte klanderregeln i

text: 14 kap. 5 §

heading: 13 kap. Om testamentes ogiltighet

text: 13 kap. Om testamentes ogiltighet

text: Om formkraven i

text: 10 kap. 1 §

text: inte är uppfyllda är

text: testamente

text: t inte giltigt.

text: Ett undantag är där exempelvis A i testamente föreskrivit att B och C ska dela på

text: kvarlåtenskap

text: en och B varit testamentsvittne (

text: 10 kap. 4 §

text: ). Den del av testamentet som rör B är då inte giltigt medan delen som rör C fortfarande är giltigt (C får dessutom B:s del,

text: 10 kap. 7 §

heading: 13 kap. 1 §

text: 13 kap. 1 §

text: Det är alltså psykisk störning då testamentet upprättades som är av intresse, inte en psykisk störning som uppkommit senare.

heading: 13 kap. 2 §

text: 13 kap. 2 §

text: Det räcker inte att någon rådgivit eller på annat sätt diskuterat saken med

text: testamentsgivare

text: n, dennes vilja måste på något vis vara begränsad eller baserad på felaktigheter (som är den andres fel).

heading: 13 kap. 3 §

text: 13 kap. 3 §

heading: 14 kap. Om delgivning och klander av testamente

text: 14 kap. Om delgivning och klander av testamente

text: En

text: arvinge

text: som godkänt testamentet har avsagt sig rätten att klandra testamentet.

heading: 14 kap. 4 §

text: 14 kap. 4 §

text: Paragrafen anger tidsfristen för möjligheten att väcka klandertalan. En

text: bröstarvinge

text: som vill få ut sin

text: laglott

text: behöver inte väcka klandertalan, se

text: 7 kap. 3 §

heading: 14 kap. 5 §

text: 14 kap. 5 §

heading: 15 kap. Om förverkande av rätt att taga arv eller testamente

text: 15 kap. Om förverkande av rätt att taga arv eller testamente

text: Kapitlet syftar till att motverka att en person gynnas genom arv eller

text: testamente

text: genom sitt eget brott (med ett undantag för barn under 15 år i

text: tredje stycket

text: och för särskilda omständigheter i

text: fjärde stycket

text: ). En person behöver inte ha blivit dömd i en

text: brottmål

text: sprocess för att paragrafen ska aktualiseras, även

text: tvistemål

text: om bättre rätt till arv kan komma i fråga.

heading: 15 kap. 1 §

text: 15 kap. 1 §

text: Paragrafen hindrar att en person genom någon sorts oärlighet tillskansar sig en fördel.

heading: 15 kap. 2 §

text: 15 kap. 2 §

heading: 16 kap. Om preskription av rätt att taga arv eller testamente

text: 16 kap. Om preskription av rätt att taga arv eller testamente

text: Bestämmelsen rör de fall när man inte vet var en känd

text: arvinge

text: har sin postadress. Arvingen har fem år på sig från kungörelsen (inte dödsfallet) att göra anspråk på arvet.

text: Se även:

text: Kungörelse med närmare bestämmelser om kungörande enligt 16 kap. ärvdabalken, m.m.

text: Lagen om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m.

heading: 16 kap. 1 §

text: 16 kap. 1 §

text: Bestämmelsen rör de fall när man inte vet vem

text: arvinge

text: n är. Arvingen har fem år från kungörelsen (inte dödsfallet) på sig att göra anspråk på arvet.

heading: 16 kap. 2 §

text: 16 kap. 2 §

text: Bestämmelsen gäller

text: testamentstagare

text: istället för

text: arvingar

heading: 16 kap. 3 §

text: 16 kap. 3 §

text: En kortare tidsfrist om tre månader gäller för någon som vill grunda arvsrätt på tidigare okänt faderskap.

heading: 16 kap. 3 a §

text: 16 kap. 3 a §

text: Alla övriga

text: arvingar

text: och

text: testamentstagare

text: har tio år från dödsfallet på sig att göra anspråk på sitt arv. Sista delen av meningen rör

text: efterarv

heading: 16 kap. 4 §

text: 16 kap. 4 §

text: Iakttas inte den relevanta tidsfristen har

text: arvinge

text: n eller

text: testamentstagare

text: n gått miste om sin rätt.

heading: 16 kap. 7 §

text: 16 kap. 7 §

text: Paragrafen reglerar vad som ska hända med den del av arvet som skulle tillfallit den som inte iakttagit tidsfristerna.

text: Exempel: A dör och efterlämnar arvinge B. B gör inte anspråk på arvet i rätt tid och går därför miste om arvet. Arvet ska då istället fördelas enligt

text: 2 kap.

text: som om B varit död när A dog (med hänsyn till eventuell

text: istadarätt

text: och

text: arvsklass

text: er).

heading: 16 kap. 8 §

text: 16 kap. 8 §

heading: 17 kap. Om arvsavtal

text: 17 kap. Om arvsavtal

text: Man kan inte "sälja" rätten till ett framtida arv eller rätt enligt

text: testamente

text: , och sådana avtal är därför ogiltiga. Det krävs dock att någon angriper avtalet.

heading: 17 kap 1 §

text: 17 kap 1 §

text: Man kan däremot avsäga sig rätten till arv, men det måste ske skriftligen. Ett exempel är en

text: bröstarvinge

text: som avsäger sig rätten till sin

text: arvslott

text: till förmån för någon som

text: arvlåtare

text: n vill gynna genom

text: testamente

text: Sista stycket stadgar att en arvinges

text: avkomling

text: ar mister sin

text: istadarätt

text: om föräldern avsagt sig sin rätt till arv.

heading: 17 kap. 2 §

text: 17 kap. 2 §

text: S.k. adkvisitivt arvsavtal. En

text: arvlåtare

text: kan alltså inte sluta avtal där en rätt till

text: kvarlåtenskap

text: en efter arvlåtarens död ges som betalning.

heading: 17 kap. 3 §

text: 17 kap. 3 §

heading: 18 kap. Allmänna bestämmelser om dödsbo

text: 18 kap. Allmänna bestämmelser om dödsbo

text: Paragrafen listar

text: dödsbodelägarna

text: och deras rättigheter.

heading: 18 kap. 1 §

text: 18 kap. 1 §

text: Bestämmelsen stadgar hur

text: kvarlåtenskap

text: en ska tas om hand innan den fördelats till

text: arvingarna

text: och

text: testamentstagarna

heading: 18 kap. 2 §

text: 18 kap. 2 §

text: Om någon företar en

text: rättshandling

text: för dödsboets räkning som inte är nödvändig är handlingen bara giltig om

text: tredje man

text: är i

text: god tro

heading: 18 kap. 3 §

text: 18 kap. 3 §

text: En

text: dödsbodelägare

text: som varit ekonomiskt beroende av

text: arvlåtare

text: n har rätt att i förskott få ut en del av sitt arv för att klara av sin försörjning om det kan ske utan olägenhet för

text: boutredning

text: en.

heading: 18 kap. 5 §

text: 18 kap. 5 §

text: En

text: boutredningsman

text: företråder boet och ansvarar för att bland annat avveckla skulder, förvaltning av

text: kvarlåtenskap

text: en, ansöka om konkurs och har redovisningsplikt.

heading: 19 kap. Om boutredningsman och testamentsexekutor

text: 19 kap. Om boutredningsman och testamentsexekutor

text: Paragrafen anger när en boutredningsman ska utses.

heading: 19 kap. 1 §

text: 19 kap. 1 §

text: Information om bouppteckning hos Skatteverket

heading: 20 kap. Om bouppteckning och dödsboanmälan

text: 20 kap. Om bouppteckning och dödsboanmälan

text: När och hur

text: bouppteckning

text: en ska gå till. Rörande de personer som ska kallas till bouppteckningen är det viktigt att komma ihåg att en

text: arvinge

text: som gått miste om sitt arv på grund av ett

text: testamente

text: ska kallas, om testamentet inte vunnit

text: laga kraft

heading: 20 kap. 2 §

text: 20 kap. 2 §

text: Formalia som ska anges i

text: bouppteckning

text: en.

heading: 20 kap. 3 §

text: 20 kap. 3 §

text: Se

text: Skatteverkets blankett för dödsfall från och med 2005

heading: 20 kap. 3 a §

text: 20 kap. 3 a §

text: Paragrafen anger hur skulder och tillgångar ska listas i

text: bouppteckning

text: en. Andra stycket rör situationen där

text: arvlåtare

text: n var gift medan

text: tredje stycket

text: rör den situation där arvlåtearen var

text: sambo

heading: 20 kap. 4 §

text: 20 kap. 4 §

text: Tredje stycket rör bland annat de situationer som behandlas i

text: 6 kap.

heading: 20 kap. 5 §

text: 20 kap. 5 §

text: Se även hos skatteverket: *

text: Handlingar som kräver original eller bestyrkt kopia

text: Vad den reistrerade bouppteckningen används till

heading: 20 kap. 8 §

text: 20 kap. 8 §

text: Definition av

text: legat

text: finns i

text: 11 kap. 10 § 1 stycket

text: . Legaten ska alltså delas ut innan

text: arvingarna

text: och de

text: universella testamentstagarna

text: får sina delar.

heading: 22 kap. Om verkställighet av legat och ändamålsbestämmelser

text: 22 kap. Om verkställighet av legat och ändamålsbestämmelser

heading: 23 kap. Om arvskifte

text: 23 kap. Om arvskifte

text: Arvingar

text: och

text: testamentstagare

text: kan komma överens om hur arvet ska fördelas så länge det inte inverkar på en tvist mellan

text: dödsbo

text: et (eller någon av dess delägare) och tredje man.

text: Bodelning för makar finns i

text: 9 kap.

text: äktenskapsbalken

text: och för sambos i

text: 21 §§

text: sambolagen (2003:376)

heading: 23 kap. 1 §

text: 23 kap. 1 §

text: Saker som inte bör delas upp ska läggas på en

text: lott

text: om det är möjligt. För att undvika

text: samägande

text: kan

text: egendom

text: en säljas och pengarna delas upp mellan

text: arvingar

text: och

text: testamentstagare

heading: 23 kap. 3 §

text: 23 kap. 3 §

text: Formkravet är alltså en skriftlig handling som skrivs under av

text: dödsbodelägarna

heading: 23 kap. 4 §

text: 23 kap. 4 §

text: Skiftesman

text: ska skiljas från

text: boutredningsman

text: . Finns redan en boutredningsman eller

text: testamentsexekutor

text: blir denne automatiskt även skiftesman (man kan dock entlediga bouppteckningsmannen från uppgiften som skiftesman och utse någon annan till detta). Skiftesmannens uppgift är att vid tvist värdera och fördela arvet.

heading: 23 kap. 5 §

text: 23 kap. 5 §


author: Helena Andersson jur.kand.

text: Upphovsrättslagen

text: (URL) är den centrala lagen på upphovsrättsområdet. Den kompletteras av

text: upphovsrättsförordningen

text: och

text: den internationella upphovsrättsförordningen

type: stycke

text: Upphovsrättslagen

text: gäller enbart inom Sverige. Inom EU pågår sedan flera år tillbaka ett arbete i syfte att harmonisera medlemsstaternas nationella bestämmelser. EU-medlemmarnas rättsordningar ska innehålla bestämmelser som säkerställer att immateriella rättigheter respekteras, såväl för utländska rättsinnehavare som för nationella. Dessa bestämmelser ska göra det möjligt att vidta effektiva åtgärder mot varje form av intrång i upphovsmannens ensamrätt.

text: Ensamrätt för en upphovsman att förfoga och bestämma över sitt verk har funnits i Sverige sedan år 1810. Upphovsrätten var då inskriven i

text: tryckfrihetsförordningen

text: Upphovsrättens utveckling har sin bakgrund i nordiska och europeiska överenskommelser;

text: Bernkonventionen

text: Romkonventionen (av den 26 oktober 1961)

text: och

text: WIPO Copyright Treaty

text: är internationella överenskommelser som inneburit betydande förändringar av den svenska

text: upphovsrättslagen

text: De senare årens svenska lagändringar som berört upphovsrätten, har sin bakgrund i EG-lagstiftningen, bland annat datorprogramsdirektivet (

text: ), databasdirektivet (

text: ), infosoc-direktivet (

text: ) och sanktionsdirektivet (2004/48/EC), ibland kallat IPRED. De flesta internationella överenskommelser och EG:s rättsakter uppställer minimikrav som varje medlemsstat måste uppfylla. Men det finns även tvingade bestämmelser och som exempel kan nämnas artikel 5.1 i infosocdirektivet som gäller rätten att göra tillfälliga kopior av upphovsrättsligt skyddade verk.

text: De upphovsrättsliga bestämmelserna ger skydd för litterära och konstnärliga verk och för s.k. närstående rättigheter, se

text: 5 kap.

text: Till närstående rättigheter hör skydd för utövande konstnärers (t.ex. sångare, musiker, skådespelare) framförande av verk, framställare av ljud- och bildupptagningar (dvs. skiv- och filmproducenter) såvitt gäller deras upptagningar (t.ex. CD-skivor och filmer), radio-och televisionsföretag vad gäller deras utsändningar, framställare av kataloger och av fotografiska bilder.

text: I Sverige används enbart begreppet upphovsrätt. Begreppet copyright eller symbolen © har inte någon som helst juridisk betydelse men symbolen används i praktiken som en signal om att ett verk är skyddat av upphovsrätt.

text: Upphovsrätt uppstår formlöst, dvs upphovsmannen behöver inte göra någon formell anmälan eller registrering av sitt verk för att verket ska omfattas av upphovsrätt.

text: Upphovsrätten, både den ekonomiska rätten och den ideella rätten, innehas från början alltid av upphovsmannen oavsett om verket skapas privat eller inom ramen för en anställning. Arbetsgivaren kan normalt enbart erhålla upphovsrätten från sina anställda genom villkor i kollektivavtal/anställningsavtal. Om det inte finns några villkor för upphovsrätten i avtalen kan arbetsgivaren dock få rätt att nyttja verken om dessa tillkommit inom ramen för anställningen enligt den s.k.

text: tumregeln

text: (se exv

text: AD 2002 nr 87

text: ). Detta gäller dock inte generellt för verk som lärare skapat, enligt det upphovsrättsliga

text: lärarundantaget

text: Det är värt att notera att för många verk som skapas inom en myndighets verksamhet uppkommer aldrig någon upphovsrätt varken för arbetsgivaren, den anställde eller för en extern uppdragstagare, se

text: 9 §

text: För datorprogram finns en uttrycklig reglering i

text: 40 a §

text: , enligt vilken upphovsrätten normalt helt övergår till arbetsgivaren.

heading: 1 kap

text: 1 kap

type: sektion

text: För att något ska ses som ett verk, och omfattas av upphovsrätt, krävs att det har s.k.

text: verkshöjd

text: och med det menar man att verket måste ha en viss särprägel/originalitet. Hur mycket ett visst verk måste skilja sig från ett annat för att uppnå verkshöjd avgörs utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Att ett verk går att förväxla med ett annat verk utesluter inte upphovsrätt; två liknande verk kan vara berättigade till upphovsrättslig samexistens.

text: Det krävs inte att verket måste uppnå någon viss form av kvalitet för att omfattas av upphovsrätt.

text: Paragrafens uppräkning av vad som ska ses som ett verk är inte fullständig. Som exempel på vad som kan vara ett verk kan nämnas:

text: Powerpoint-bilder, tidningsartiklar/intervjuer/notiser, brev, e-postmeddelanden. (

text: NJA 1998 s 563

type: punkt

text: Musikaliska verk i form av notskrift eller framförande. (

text: NJA 2000 s 292

text: NJA 2002 s 178

text: Byggnader som sådana och arkitektritningar. (

text: NJA 1998 s 563

type: lista

text: Smycken, foton, leksaker, möbler, tygmönster, reklam, varumärken och kläder är ytterligare exempel på verk som normalt kan omfattas av upphovsrätt.

text: Enkla matrecept, nyhetsmeddelanden, formgivningen av bilar/båtar och skriftliga avtal är exempel på verk som normalt inte omfattas av upphovsrätt.

text: Upphovsrätten omfattar i stort sett aldrig verkets ämne, motiv eller idé, de tankar, erfarenhetsrön eller uppgifter om fakta som presenteras i verket.

text: Undantag från den här huvudregeln finns i

text: och

text: 10 §§

text: Se

text: 49 §

text: för regler som ger skaparen av kataloger och databaser ensamrätt även om de saknar verkshöjd.

heading: 1 §

text: 1 §

text: Upphovsrätten består av två delar; förfoganderätten, dvs den ekonomiska delen av upphovsrätten, och den ideella delen, se

text: 3 §

text: Med förfoganderätt menas att upphovsmannen har ensamrätt att förfoga över verket. Av

text: 2 kap.

text: framgår vilka inskränkningar som finns i förfoganderätten och av

text: 3 kap.

text: framgår att förfoganderätten helt eller delvis kan överlåtas.

text: Med termen ”förfoga över ett verk” menas att upphovsmannen har exemplarrätt, framföranderätt, överföranderätt, spridningsrätt och visningsrätt.

text: Exemplarrätt innebär att enbart upphovsmannen har rätt att framställa exemplar av ett verk. Genom

text: 2 stycket

text: den här pragrafen klargörs att tillfälliga kopior, t.ex. i en dators arbetsminne, omfattas av upphovsrätt och i

text: 11 §

text: klargörs när andra personer än upphovsmannen har rätt att framställa tillfälliga kopior.

text: Framföranderätt innebär att enbart upphovsmannen kan bestämma när ett verk ska göras tillgängligt för allmänheten/offentliggöras för första gången. Framföranden som sker inom privatlivet innebär inte att ett verk är offentliggjort, vem som helst måste äga tillträde till visningen för att verket ska anses offentliggjort.

text: Överföranderätt innebär att enbart upphovsmannen kan bestämma när ett verk för första gången ska göras tillgängligt för allmänheten på trådbunden eller trådlös väg, t ex sändas i TV eller över Internet.

text: Ett verk kan göras tillgängligt för allmänheten på ytterligare två olika sätt; genom spridning av fysiska exemplar av verket och genom offentlig visning av verket.

text: När ett verk har gjorts tillgängligt för allmänheten av upphovsmannen, anses det enligt

text: 8 § 1 st.

text: vara offentliggjort. Konsekvensen av detta är att det är tillåtet för andra människor att använda verket enligt de bestämmelser som finns i

text: 2 kap.

text: Äganderätten av ett exemplar av ett verk ger inte ägaren rätt att göra nya exemplar av verket (observera dock att var och en har rätt att göra ett eller några få exemplar för privat bruk enligt

text: 12 §

text: , men denna rätt är inte beroende av att man äger ett exemplar).

text: Det är ingen skillnad mellan att göra ett verk tillgängligt på Internet eller i något annat medium.

text: Upphovsrättslagen

text: ska alltså tillämpas oavsett vilken teknik som använts för att göra ett exemplar och oavsett i vilket medium verket offentliggjorts.

heading: 2 §

text: 2 §

text: I vilken form eller omfattning namn ska anges avgörs av allmänt godtagna branschsedvänjor.

text: De ideella rättigheterna anses normalt inte kunna överlåtas helt och hållet, men de har ändå ett förmögenhetsvärde och intrång ger rätt till ersättning. Inskränkningarna i

text: 2 kap.

text: gäller som regel inte i de ideella rättigheterna

text: Frågan om en ändring kan anses ha kränkt upphovsmännens litterära eller konstnärliga egenart ska bedömas med utgångspunkt från vilken verkan ändringarna kan ha på respektive verks integritet och på upphovsmannens personlighet sådan som den kommit till uttryck i verket. Bedömningen ska göras efter en, om möjligt, objektiv måttstock och med hänsyn tagen till vilken konstart det är fråga om. (

text: NJA 2008 s 309

heading: 3 §

text: 3 §

text: Man kan bara få upphovsrätt för sådana omarbetningar av verk som utgör resultat av en individuell intellektuell skapande verksamhet. Det krävs inte att det verk som är föremål för omarbetning eller översättning omfattas av upphovsrätt. Upphovsrätt uppkommer oavsett om originalupphovsmannen gett sitt tillstånd att utföra bearbetningen.

text: För att få kopiera eller framföra ett bearbetat verk kan alltså flera oberoende upphovsmäns tillstånd krävas. När en utövande konstnär (exempelvis en musiker) framför ett verk (exempelvis en låt) får denne en särskild rättighet till sitt framförande (och inspelningar av detta), se

text: 45 §

text: När delar av ett verk utnyttjas för att skapa en parodi eller travesti så anses det nya verket vara självständigt (jfr

text: NJA 2005 s 905

text: , "Alfons-målet"). Se även Johan Hübners inlägg

text: "Vad är egentligen en rimlig upphovsrätt"

text: , med ett exempel på samspelet mellan ett verk, ett framförande och en inspelning.

heading: 4 §

text: 4 §

text: Paragrafen handlar om förhållandet mellan upphovsrätten till ett samlingsverket och upphovsrätten till de verk som ingår i samlingsverket. Det kan handla om läseböcker, diktsamlingar, antologier, uppslagsböcker, tidningar, uppslagsverk, och databaser.

heading: 5 §

text: 5 §

text: Vad som menas med "lovligen gjorts tillgängligt för allmänheten" framgår av

text: 2 §

text: Det upphovsmannens inställning som ska vara avgörande för bedömningen om ett verk gjorts tillgängligt för allmänheten. Det förhållandet att materialet blivit tillgängligt för allmänheten genom tillämpning av

text: offentlighetsprincipen

text: tryckfrihetsförordningen

text: ska inte påverka bedömningen. (Svea hovrätts dom 2001-03-09, Mål T 1096-98)

text: Konsekvensen av att ett verk är offentliggjort är att allmänheten får rättighet att använda verket i enlighet med denna lag, se t ex

text: och

text: 44 §§

heading: 8 §

text: 8 §

text: I

text: tredje stycket

text: avses situationer då ett upphovsrättsligt skyddat verk är bilaga till ett beslut om rätten att ta del av

text: allmän handling

text: . Om verket däremot helt eller delvis har återgetts i beslutstexten, kommer någon upphovsrätt inte att gälla.

text: Den praktiska konsekvensen av den här bestämmelsen är att många verk som skapas av anställda vid myndigheter/externa uppdragstagare aldrig kommer att omfattas av bestämmelserna om ensamrättigheter för upphovsmannen. Som exempel kan nämnas att en vetenskaplig text, som i andra sammanhang omfattas av bestämmelserna om upphovsmannens ensamrättigheter, inte längre får det skyddet om texten överlämnas till t ex en statlig utredning och publiceras inom ramen för den utredningens rapport. Rapporten med allt innehåll ses som ett "yttrande av myndighet" även om där ingår ett verk som, när det förekommer i andra sammanhang, omfattas av upphovsrätt. Man kan säga att skyddet för upphovsrätten för en text upphör då den omfattas av reglerna om myndighets handling. (Svea hovrätt 1986-04-18, DT 17, Mål nr 215/83)

text: Se även

text: 26 a § 2 st.

text: om rätt att återge verk som är upprättade hos myndigheter.

heading: 9 §

text: 9 §

text: Skydd enligt

text: mönsterskyddslagen (1970:485)

text: varumärkeslagen (1960:644)

text: eller

text: patentlagen (1967:837)

text: hindrar inte att ett verk också skyddas enligt upphovsrättsliga bestämmelser.

heading: 10 §

text: 10 §

text: Den ensamrätt som upphovsmannen har enligt

text: 2 §

text: begränsas genom de inskränkningar i ensamrätten som listas i det här kapitlet.

heading: 2 kap.

text: 2 kap.

text: Det finns huvudsakligen tre olika typer av inskränkningar:

text: Fritt utnyttjande, t ex

text: 12 §

text: om privatkopiering och

text: 22 §

text: om citaträtt.

text: Begränsat utnyttjande mot ersättning, t ex

text: 18 §

text: som är en form av

text: tvångslicens

text: Utnyttjande enligt avtal som ingåtts mellan nyttjare och organisationer som företräder upphovsmän, se

text: 3 a kap

text: om

text: avtalslicens

text: er.

heading: 11 §

text: 11 §

text: I paragrafens första stycke anges tre förutsättningar för att det ska vara tillåtet att framställa tillfälliga exemplar av verk (del i teknisk process, flyktiga kopior, ingen självständig ekonomisk betydelse).

text: De exemplar som framställs ska utgöra en integrerad och väsentlig del i en teknisk process, t ex tillfälliga kopior som finns i persondatorers arbetsminnen i samband med webbläsning (t.ex. när någon ”surfar på nätet”).

text: Med kopior som är flyktiga eller ha underordnad betydelse i den tekniska processen menas oftast s.k.

text: cache

text: kopior som har till funktion att effektivisera överföringen i ett nätverk.

text: Med skrivningen ”möjliggöra överföring i ett nät mellan tredje parter via en mellanhand” menas t ex nätverksoperatörers tillfälliga exemplarframställning i samband med förmedling av e-post.

text: Med laglig användning menas användning som sker med upphovsmannens tillstånd, dvs originalverket måste vara offentliggjort för allmänheten enligt

text: 2 §

text: innan det är tillåtet att göra en kopia, se

text: 12 §

text: Ett exempel på ett fall när en tillfällig kopia kan få självständig ekonomisk betydelse är om en i och för sig tillfällig kopia, t.ex. en cachekopia i en nätverksserver, finns kvar trots att den permanenta ursprungskopian tagits bort från Internet.

heading: 11 a §

text: 11 a §

text: Med privat bruk menas att kopian enbart får användas i privatlivet och inom familje- och umgängeskretsen. Kopior får alltså inte framställas i syften som är direkt eller indirekt kommersiellt.

text: Det är oklart exakt vad som gäller för kopiering på arbetsplatser. Kopiering på arbetsplatsen för användning i arbetet, så länge detta sker för egen räkning, är tillåtet. Men det är inte längre tillåtet att framställa kopior åt kollegor på arbetsplatsen, t.ex. flera tjänstemän inom ett företag eller till varje medlem i ett arbetslag inom en forskningsinstitution (jfr NJA II 1961 s. 122). Reglerna om avtalslicens ger vissa möjligheter, se

text: 42 b §

text: . De exakta gränserna för den tillåtna kopieringen kommer att avgöras i rättspraxis, inklusive EG-domstolen.

text: Förbudet att framställa kopior av

text: databas

text: er gäller enbart om en tillfällig kopia omfattar en tillräckligt stor del av en databas för att den ska anses utgöra en kopia av databasen, se även

text: 49 §

text: Det inte tillåtet att framställa exemplar av upphovsrättsligt skyddade verk i form av datorprogram eller databaser. För mellanhänders ansvar, se

text: lag (2002:562) om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster

text: e-handelslagen

heading: 12 §

text: 12 §

text: Bibliotek får kopiera enstaka artiklar i samlingsverk, tidningar och tidskrifter samt korta avsnitt i andra utgivna verk och lämna kopiorna ut till lånesökande för forsknings- eller studieändamål. Bestämmelsen är avsedd att tillämpas när det är ändamålsenligt att göra så i stället för att lämna ut de aktuella volymerna eller häftena. Endast en kopia av varje artikel eller avsnitt får lämnas ut till varje lånesökande.

heading: 16 §

text: 16 §

text: Bestämmelsen gör skillnad mellan att framställa samlingsverk inom undervisningsområdet och och att framställa samlingsverk i förvärvssyfte inom kommersiella företag. Privata eller offentliga organisationer som framställer samlingsverk i syfte att använda i sin undervisningsverksamhet kan alltså göra detta enbart med stöd av den här paragrafen, medan kommersiella företag måste ha upphovsmännens tillstånd.

text: För den kopiering som sker med stöd av den här paragrafen får upphovsmännen ersättning genom olika avtal som ingåtts mellan skolor och organisationer som företräder upphovsmännen, t.ex. Bonus Presskopia, COPYSWEDE, skivbolagens organisation (IFPI) samt Sveriges Television (SVT), TV 4 AB och Sveriges Radio.

heading: 18 §

text: 18 §

text: När ett exemplar av ett verk lovligen överlåtits säger man att spridningsrätten (och visningsrätten, se

text: 20 §

text: konsumerats

text: . Med det menas att upphovsmannens ursprungliga rätt att bestämma över spridningen av det enskilda exemplaret har övergått till köparen. Den här bestämmelsen gör det möjligt att t ex sälja böcker och DVD-filmer "second hand".

text: För att spridningsrätten ska konsumeras inom EU krävs alltså att den första försäljningen, eller annan form av övergång av äganderätten, av exemplaret i fråga görs inom EU av rättighetsinnehavaren eller med dennes samtycke.

text: Köparen av ett enskilt exemplar får enbart rätt att sprida och visa just det exemplaret, någon rätt att göra fler exemplar av verket, utöver vad som medges enligt

text: 12 §

text: , eller att offentligt framföra verket får köparen däremot inte.

text: Notera punkten 1 och 2 som reglerar vilka typer av verk som är undantagna från huvudregeln som säger att upphovsmannen förlorar spridningsrätten genom försäljning av ett exemplar av ett verk. Att t ex filmverk är undantagna från huvudregeln får alltså bl a konsekvensen att utlåning till allmänheten av ett exemplar av en film alltid kräver upphovsmannens samtycke.

heading: 19 §

text: 19 §

text: När ett exemplar av ett verk lovligen överlåtits säger man att visningsrätten (och spridningsrätten, se

text: 19 §

text: konsumerats

text: . Med det menas att upphovsmannens ursprungliga rätt att bestämma över visningen av det enskilda exemplaret har övergått till köparen. Den här bestämmelsen gör det möjligt att t ex visa en tavla på ett galleri.

text: Notera att de upphovsrättsliga bestämmelserna gör skillnad mellan begreppen framföra, överföra och visa ett exemplar av ett verk. Att spela upp en film i en lokal, inför en allmänhet som befinner sig i lokalen, innebär att man i upphovsrättslig mening framför filmen och det kräver alltid upphovsmannens samtycke. Med överföra menar man att verket görs tillgängligt via radio/TV/Internet från en annan plats än den plats där publiken befinner sig. Det kan även förekomma att ett verk görs tillgängligt för allmänheten genom att verket samtidigt överförs och framförs; om t ex en restaurangägare visar en film via TV för sina restauranggäster överförs filmen i ett första led, men i förhållande mellan restaurangägaren och restauranggästerna handlar det om ett offentligt framförande.

heading: 20 §

text: 20 §

text: Den här bestämmelsen tar i första hand sikte på konstverk som finns med som rekvisita i en film eller konstverk som syns i bakgrunden av en bild som huvudsakligen föreställer något annat. Även i det här fallet gäller att det exemplar av verket som syns måste ha gjorts tillgängligt för allmänheten enligt

text: 8 §

heading: 20 a §

text: 20 a §

heading: 21 §

text: 21 §

text: För att ett citat ska vara berättigat måste det ske i ett lojalt syfte. Det är tillåtet att återge avsnitt ur annans verk inom ramen för ett eget självständigt arbete såsom hjälpmedel för framställningen. Citatet kan då användas för att kritisera eller belysa det andra verket eller för att understryka det egna ställningstagandet eller ytterligare utveckla vad som sägs i det citerade. Bedömningen av hur långt ett citat kan vara utan att strida mot den här bestämmelsen görs med utgångspunkt i den sedvänja som redan utvecklat sig och den omfattning som motiveras av ändamålet och syftet med citatet.

text: Det är inte tillåtet att använda någon annans bild med hänvisning till den här bestämmelsen men en bild kan återges i anslutning till en kritisk eller vetenskaplig framställning enligt

text: 23 §

heading: 22 §

text: 22 §

heading: 23 §

text: 23 §

text: Offentlighetsprincipen

text: , se

text: tryckfrihetsförordningen

text: 2 kap

text: , gäller som huvudregel även för handlingar som omfattas av upphovsrätt. Notera

text: 9 §

text: som anger i vilka fall upphovsrätt över huvud taget inte gäller för handlingar som upprättas/förvaras vid myndigheter.

text: Upphovsrättsligt skyddade verk som är en

text: allmän handling

text: kan omfattas av sekretess. Sekretessbestämmelsen syftar till att skydda enskilds ekonomiska förhållanden. Sekretessbestämmelsen har därför avgränsats till att endast omfatta uppgifter som finns i verk som inte offentliggjorts och som kan antas ha ett kommersiellt värde. Sådana verk som upphovsmannen inte kan få upphovsrättsliga intäkter från omfattas däremot inte av sekretessbestämmelsen, se offentlighets- och sekretesslagen

text: 31 kap 23 §

heading: 26 §

text: 26 §

text: Alla handlingar som finns vid myndigheter ska som utgångspunkt bedömas enligt

text: 9 §

text: som anger vilka handlingar som omfattas av upphovsrätt och vilka som inte gör det. Notera att det kan handla om relativt snäva bedömningar där fri återgivningsrätt gäller för ett visst dokument men inte för t ex en fotografisk bild som ingår i dokumentet (under förutsättning att fotot uppnår verkshöjd enligt

text: upphovsrättslagens

text: terminologi, se

text: 1 § första stycket 5)

heading: 26 a §

text: 26 a §

text: allmän handling

text: kan omfattas av

text: sekretess

text: 31 kap 23 §

heading: 26 b §

text: 26 b §

text: Den här bestämmelsen är ett undantag från

text: 3 §

text: . Den praktiska konsekvensen av den här bestämmelsen är t ex att den som äger ett hus får ändra det som han vill oavsett om upphovsmannen kan känna sig kränkt eller inte.

heading: 26 c §

text: 26 c §

text: Femte stycket får den praktiska konsekvensen att om man köper en CD-ROM-skiva med ett digitalt uppslagsverk kan man spara delar av detta på sin hårddisk om det underlättar användningen och om man köper tillgång till en databas på Internet kan man kopiera delar av den till sin hårddisk för att läsa texter utan att vara uppkopplad mot Internet.

heading: 26 g §

text: 26 g §

text: Den här bestämmelsen gäller vad som tidigare kallades kasettersättning, numera privatkopieringsersättning. Avtal och inkassering av ersättning enligt den här bestämmelsen hanteras av

text: Copyswede

text: Syftet med bestämmelsen är att rättighetsinnehavare ska få en rimlig ersättning för det som privatpersoner kopierar med stöd av

text: 12 §

text: . Eftersom det i praktiken skulle vara omöjligt att inkassera ersättning direkt från privatpersoner har man löst det på så vis att den näringsidkare som importerar eller tillverkar teknisk utrustning/material, som är direkt avsedd för att användas vid kopiering, betalar en ersättning till Copyswede som vidarebefordrar ersättningen till rättighetsinnehavaren. Den tekniska utrustning/material som avses är främst oinspelade kassett- och videoband samt inspelningsbara CD- och DVD-skivor. Privatpersoner betalar på så vis en indirekt ersättning för sin kopiering genom att de betalar för varan.

heading: 26 k §

text: 26 k §

text: Copyswede

text: är den organisation som inkasserar ersättning och de exakta ersättningsnivåerna finns på deras hemsida.

heading: 26 l §

text: 26 l §

text: Copyswede

text: är den organisation som avses. Ersättning betalas ut av Copyswede till huvudsakligen skådespelare, musiker, författare, låtskrivare, journalister, fotografer, filmproducenter och skivproducenter. Konstnärerna får ca 2/3 och producenterna 1/3 av pengarna.

heading: 26 m §

text: 26 m §

text: Följerätten är en rättighet som ger upphovsmannen / rättighetsinnehavaren en individuell ersättningsrätt vid vidareförsäljning av exemplar av konstverk, som sker inom upphovsrättens giltighetstid. Rätten omfattar förutom konstverk även fotografiska bilder, se även

text: 49 a §

text: som ger upphovsrättsligt skydd för bl a bilder som inte uppnår verkshöjd.

text: Med konstverk menas bildkonstverk som målningar, teckningar, skulpturer, alster av bildkonst, inklusive fotografiska verk och brukskonst som t ex keramiska föremål och glasföremål. Följerätten är alltså inte begränsad till att gälla konstverk framställda med en viss teknik eller i ett visst material.

text: Följerätten ska gälla vid all vidareförsäljning av originalkonstverk där yrkesmässigt verksamma på konstmarknaden deltar som säljare, köpare eller förmedlare. I praktiken handlar det främst om auktionskammare/konsthandlare/konstgallerier. Ersättningen skall primärt betalas av säljaren.

text: Originalkonstverk är konstverk som utförts av konstnären själv eller exemplar av konstverk som, av konstnären själv eller med dennes tillstånd, framställts i ett begränsat antal.

text: Den organisation som inkasserar och vidareförmedlar ersättning för följerätt är

text: Bildkonst Upphovsrätt i Sverige ek. för., BUS.

heading: 26 n §

text: 26 n §

text: En upphovsman kan överlåta sin förfoganderätt genom avtal. Att överlåta förfoganderätten innebär att upphovsmannen genom arv, köp, eller gåva överlåter äganderätten till verket till någon annan eller att upphovsmannen temporärt upplåter någon annan att använda verket. Bestämmelserna i det här kapitlet är

text: dispositiv

text: a och det är avtalets villkor som avgör hur stor del av och med vilka begränsningar förfoganderätten som överlåtits.

text: Exempel på vanliga upplåtelser av förfoganderätten är när författare tecknar avtal om utgivning med ett förlag eller när en tonsättare tecknar avtal med STIM och upplåter till STIM att framföra/mångfaldiga en musikinspelning, se

text: 31 §§

text: Allmänna avtalsrättsliga regler gäller för upphovsrättsliga avtal men det finns en särskild tolkningsregel för upphovsrättsliga avtal, den s.k. specifikationsprincipen. Den innebär att upphovsrättsliga avtal ska tolkas enligt ordalydesen i avtalet; de delar av upphovsrätten som inte uttryckligen upplåtits har upphovsmannen fortfarande ensamrätt till. Oklara avtal ska tolkas till fördel för upphovsmannen.

text: Det är enbart de ekonomiska rättigheterna som kan överlåtas, den ideella rätten,

text: 3 §

text: , kan inte överlåtas men däremot efterges.

heading: 3 kap.

text: 3 kap.

text: En upphovsman får genom köp, byte eller gåva överlåta hela eller delar av de ekonomiska rättigheterna, se

text: 2 §

text: , till någon annan. Upphovsmannen kan också genom upplåtelse ge någon annan rätten att förfoga över verket under en begränsad tid och i begrändad omfattning.

text: I bestämmelsen används enbart termen överlåtelse (= ägandeövergång) men den omfattar här även termen upplåtelse (= temporär förfoganderätt).

text: Oavsett om det handlar om en permanent ägandeövergång eller en temporär förfoganderätt så är det avtalets villkor som bestämmer eventuella begränsningar i förfoganderätten, t ex begränsningar i tid och rum eller antalet exemplar som får framställas eller att ett visst antal förfoganden får genomföras. Avtalet ska tolkas enligt ordalydesen i avtalet; de delar av upphovsrätten som inte uttryckligen upplåtits har upphovsmannen fortfarande ensamrätt till. Oklara avtal ska tolkas till fördel för upphovsmannen.

heading: 27 §

text: 27 §

text: Den här bestämmelsen är en tvingande rätt till ersättning för upphovsmannen när han/hon överlåter sin uthyrningsrätt till en producent

text: 3 a kap

heading: 29 §

text: 29 §

text: Den här bestämmelsen handlar om kollektiv förvaltning av rättigheter och i praktiken menas det system av olika avtal som finns mellan rättighetsinnehavare och en upphovsrättsorganisation och mellan upphovsrättsorganisationen och användaren. Förenklat innebär detta att upphovsrättsorganisationen hanterar krav på ersättning för legala massutnyttjanden av upphovsrättsligt skyddade verk och närstående rättigheter; användaren betalar avtalsenlig ersättning till upphovsrättsorganisationen som vidarebefordrar ersättningen till respektive rättighetsinnehavare. Den ersättningsmodellen innebär att rättighetsinnehavarna får rimlig ersättning när deras verk används på ett sätt som de annars skulle ha svårt att bevaka individuellt. En avtalslicens förenklar också för den som använder någon annans verk och inte vill riskera att göra intrång i någons ensamrätt.

text: Inom musikområdet finns flera organisationer som bevakar rättighetsinnehavarnas intressen. Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå (STIM) företräder svenska och utländska upphovsmän och deras förlag, och tecknar avtal för bl.a. musik online. Nordisk Copyright Bureau (NCB) är en dotterorganisation till STIM och förvaltar de s.k. mekaniska rättigheterna, dvs. rätten till exemplarframställning. Svenska Artisters och Musikers Intresseorganisation (SAMI) företräder de utövande konstnärerna och International Federation of the Phonographic Industry (IFPI) företräder skivbolagen.

text: Det finns utländska motsvarigheter till de svenska organisationerna och genom s.k. ömsesidighetsavtal mellan de olika nationella organisationerna bevakar de varandras rättigheter i respektive land och inkasserar ersättning från användarna.

text: Utöver de svenska organisationer som har enskilda rättighetsinnehavare som medlemmar finns också en samararbetsorganisation, Copyswede, där Stim, NCB och SAMI m fl ingår. Copyswedes huvudsakliga uppgift är att hantera avtalslicenser för sändning i svenska kabelnät av tv-kanaler och vidaresändning av svenska kanaler i utländska kabelnät. Copyswede hanterar också inkassering av privatkopieringsersättningen i enlighet med se 26 k-m §§.

heading: 42 a §

text: 42 a §

text: För att kopiera en tidningsartikel för spridning på arbetsplatsen krävs alltså att man betalar ersättning (jfr

text: 12 §

text: , som i detta fall inte blir tillämplig). Bestämmelsen avser främst kopiering av dels fackmässiga artiklar i tidningar, tidskrifter och samlingsverk, dels korta avsnitt av andra verk av fackmässig karaktär.

text: Notera att den här avtalslicensbestämmelsen enbart gäller för material som ska användas inom den egna verksamheten och är begränsad till kopiering genom reprografiskt förfarande, dvs. framför allt fotokopiering. Många moderna apparater för fotokopiering innefattar ett mellanled där en digital kopia framställs innan den slutliga papperskopian produceras och det är också tillåtet.

text: Avtalslicens för den här typen av verk hanteras av

text: Bonus Presskopia

text: . Avtalsparter kan vara skolor, företag, organisationer och myndigheter.

heading: 42 b §

text: 42 b §

text: Bonus Presskopia

text: . Avtalsparter kan vara skolor, friskolor, högskolor/universitet och studiecirklar.

text: Den här typen av avtal reglerar vanligen ersättningens storlek, vem som får kopiera, vilken kopieringsteknik som får användas, hur omfattande kopieringen får vara och eventuella undantag från rätten att kopiera.

heading: 42 c §

text: 42 c §

text: Bestämmelsen handlar om arkivs/biblioteks rätt att till lånesökande överföra och sprida, i annat än pappersform, enskilda artiklar, korta avsnitt eller material som av säkerhetsskäl inte bör lämnas ut i original. Material får enbart kopieras för vissa angivna ändamål och arkiven/biblioteken måste har slutit en s.k. avtalslicens med en organisation som tillvaratar upphovsmännens intressen. Detta gäller för kopior som är avsedda för rent privat bruk. Om kopiorna däremot är avsedda att användas exempelvis i en bok eller för reklam måste den som beställer kopiorna ta på sig allt ansvar för användningen av materialet.

heading: 42 d §

text: 42 d §

text: Vidaresändning kräver alltid tillstånd från de berörda rättighetshavare. Ett TV-program har vanligen flera olika rättighetshavare, t ex manusförfattare, regissörer, skådespelare, kompositörer, musiker och producenter.

text: Filmproducenter är en grupp rättighetshavare som har rätt till ersättning enligt den här bestämmelsen. Avtalslicens enligt

text: 42 a §

text: finns och ersättningen fördelas av http://www.frf.se/ Filmproducenternas Rättighetsförening, FRF.

heading: 42 f §

text: 42 f §

text: Prestationer som har ett nära samband med den litterära eller konstnärliga verksamheten skyddas enligt bestämmelserna om närstående rättigheter. De kategorier som vanligtvis skyddas är: utövande konstnärer, fonogramproducenter, producenter av bildupptagnings, radio- och televisionsföretag samt fotografer. De kallas närstående rättighetshavare.

text: Skyddet för närstående rättigheter skiljer sig från övriga upphovsrättsliga bestämmlser på fler punkter. *Skyddet kan gälla för andra prestationer än själva skapandet av ett verk; ett framförande av ett verk, ett fonogram, en bildupptagning, en radio- eller televisionsutsändningssignal. *Skyddet kan gälla för verk som inte uppnår

text: verkshöjd

text: ; en databas eller ett fotografi. *Skyddstiden är kortare än skyddstiden för verk och räknas från året för framförandet, upptagningen, utgivningen, utsändningen eller framställningen.

heading: 5 kap.

text: 5 kap.

text: Med utövande konstnärer menas artister, sångare, musiker och andra som framför litterära eller musikaliska verk eller alster av folklore. Det ställs inte några krav på att framförandet ska ha ett visst konstnärligt värde; även amatörers framföranden skyddas.

text: Bestämmelsen är inte tillämplig för imitatörer, illusionister och akrobater.

text: Med ”uttryck av folklore” menas framförande som baseras på traditionell kunskap/muntliga traditioner. I de fall den typen av framföranden inte uppfyller kravet på verkshöjd får de framförandena skydd genom den här bestämmelsen.

text: Utövande konstnärers ensamrätt omfattar rättighet: *att besluta om att göra en första upptagning/fixering av framförandet *att framställa exemplar av upptagningar av sina framföranden *att göra sitt framförande eller en upptagning av det tillgängligt för allmänheten *samt att besluta om s.k. sekundäranvändning.

text: Med sekundäranvändning menas t ex att en musikinspelning används som ljudpålägg i en reklamfilm. Den rättigheten framgår av hänvisningen till

text: 2 § 2 st.

text: Det finns inte något som förbjuder andra artister att imitera/efterlikna ett visst framförande.

text: De utövande konstnärerna kan inte förhindra att en upptagning av deras framförande framförs offentligt efter att det gjorts tillgängligt för allmänheten. Men de har alltid rätt till ersättning, se

text: 47 §

heading: 45 §

text: 45 §

text: Rättighetshavarna till de närstående rättigheterna, de utövande konstnärerna t.ex. sångare, musiker, instrumentalister och dirigenter, kan ingå avtal med

text: Svenska Artisters och Musikers intresseorganisation (SAMI)

text: . SAMI hanterar den ersättning de utövande konstnärerna har rätt till när inspelad musik sprids via Radio/TV och andra offentliga framföranden som te.x. framföranden i varuhus, mässor, casinon, hotell, frisörer, hotell och telefonväxlar.

text: När det gäller musikaliska verk finns det ofta olika rättighetshavare, dels de som har närstående rättigheter dels upphovsmän som kan vara textförfattare, kompositörer och musikförlag.

text: STIM

text: , Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå är den organisation som företräder kompositörer, bearbetare, textförfattare och deras förlag. STIM inkasserar och fördelar den ersättning deras medlemmar har rätt till enligt olika avtalslicenser, se

text: 30 §

text: och

text: 42 a §

text: Rättighetshavarna till de närstående rättigheterna kan inte förhindra att deras prestationer framförs offentligt men genom SAMI får de ersättning. Upphovsmännen ingår frivilligt avtal med STIM och får därigenom ersättning när deras verk framförs offentligt.

text: Genom s.k. ömsesidighetsavtal med utländska organisationer bevakar SAMI och STIM utländska artisters och musikers intressen inom Sverige och svenska artisters och musikers intressen när det gäller framföranden i andra länder än Sverige.

heading: 47 §

text: 47 §

text: Det här är en närstående rättighet som kallas katalogskyddet. Det är i dagens läge framförallt tillämpligt på databaser som inte inte uppnår verkshöjd och alltså inte skyddas enligt

text: 1 §

text: . En databas kan vara skyddad antingen på grund av att i databasen ett stort antal uppgifter har sammanställts eller på grund av att databasen är resultatet av en väsentlig investering. Upphovsmannen till en

text: databas

text: har enligt den här bestämmelsen en rad ensamrätter i linje med de ekonomiska rättigheter som en upphovsman har enligt

text: 2 §

text: : permanent eller tillfälligt mångfaldigande av basen, översättning, bearbetning eller annan ändring av basen samt spridning till allmänheten av denna samt överföring, visning eller framförande av basen för allmänheten. Skyddet gäller för basen som sådan och omfattar inte de verk eller det material som ingår i basen. (

text: NJA 2002 s. 398

text: och

text: NJA 2005 s. 924

text: Skyddstiden för en databas börjar om vid varje ny bearbetad version. Konsekvensen av det blir att databasen får evigt skydd så länge som den kontinuerligt bearbetas och vidareutvecklas.

text: Se även Åse Lundh

text: Databasskydd på Internet

text: , Juridiska Fakulteten vid Lunds universitet, 2002

heading: 49 §

text: 49 §

text: Bestämmelsen i

text: 49 a §

text: är en närstående rättighet och omfattar två situationer. *Fotografiska bilder som inte uppnår verkshöjd/kravet på originalitet och därför inte skyddas som konstnärligt verk enligt

text: 1 § upphovsrättslagen

text: . *Bilder som i och för sig uppnår verkshöjd men där ytterligare någon person än fotografen är att anse som upphovsman till bilden, t.ex. den som arrangerat ett motiv. I sådana situationer har den som arrangerat motivet ett eget skydd, enligt den här bestämmelen, vid sidan om fotografens upphovsrättsliga skydd.

text: Följerätten, se

text: 26 n §

text: , gäller även fotografier som är upphovsrättsligt skyddade enligt den här bestämmelsen. En praktisk konsekvens av det är att det kan finns två rättighetsinnehavare som båda har rätt till ersättning; om bilden som sådan uppnår verkshöjd är fotografen upphovsman enligt

text: 1 §

text: och har rätt till ersättning enligt

text: 26 n §

text: och den som arrangerat ett motiv är rättighetsinnehavare och har rätt till ersättning enligt den här bestämmelsen som hänvisar till

text: 26 n §

text: . I de fallen ska ersättningen delas mellan de båda upphovsmännen.

text: Bonus Presskopia

text: inkasserar, förvaltar och fördelar ersättning för mångfaldigande bilder ur böcker och litteratur samt hanterar avtal om kopiering av fotografiska bilder.

heading: 49 a §

text: 49 a §