text: An unofficial translation, reflecting amendments up to December 2006, is available from KTH

type: stycke

type: kommentar


author: Alexander Ankerstedt

text: An unofficial translation is available from the Government Offices

text: 4 §§

text: hör ihop och beskriver vissa formföreskrifter, dessa bdåa regler riktar sig till parterna. Jämför

text: 30 §§

text: som riktar sig till domstolarna. Denna paragraf tar upp vilka kontaktuppgifter om ska ingå i ett överklagande.

heading: 3 §

text: 3 §

type: sektion

text: Paragrafen beskriver vad ett överklagande ska innehålla.

heading: 4 §

text: 4 §


text: An unofficial translation is available from the Swedish Intercountry Adoptions Authority


text: An unofficial translation is available from the Legal, Financial and Administrative Services Agency


text: Skadeståndslagen

text: (SkL) handlar huvudsakligen om skadeståndsanspråk som uppstår utan att det finns ett avtalsförhållande mellan parterna (

text: utomobligatoriskt skadestånd

heading: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Paragrafen anger att lagen är

text: dispositiv

text: , och endast används när det inte finns någon annan lag, princip eller avtal som säger något annat.

heading: 1 kap. 1 §

text: 1 kap. 1 §

text: Definition av

text: ren förmögenhetsskada

heading: 1 kap. 2 §

text: 1 kap. 2 §

heading: 2 kap. Skadeståndsansvar på grund av eget vållande

text: 2 kap. Skadeståndsansvar på grund av eget vållande

text: Denna s.k.

text: culpa

text: regel är huvudregel i den

text: utomobligatoriska skadeståndsrätten

text: . En sakskada kan ge rätt till ersättning för ekonomisk skada. Vid

text: personskador

text: även för

text: ideell skada

text: . Däremot gäller regeln inte

text: ren förmögenhetsskada

text: , som istället regleras i

text: 2 §

text: (undantag för stat och kommun finns i

text: 3 kap. 2 §

heading: 2 kap. 1 §

text: 2 kap. 1 §

text: Bestämmelsen kan inte tolkas

text: e contrario

text: : Även andra skador som vållas genom brott ska ersättas. Istället är bestämmelsen en utvidgning från skadeståndsansvaret i

text: 1 §

heading: 2 kap. 2 §

text: 2 kap. 2 §

text: Kränkning är en

text: ideell skada

text: som inte kräver att fysisk skada uppkommit, psykisk skada är i sig självt nog. Trots att kränkningen kräver ett brott i grunden är det inte nödvändigt att

text: skadevållare

text: n dömts för brottet. Det krävs dock att kränkningen är särskilt riktad mot en eller några specifika personer, inte en obestämd grupp av människor (exempelvis anonyma människor i en stor byggnad) för att bestämmelsen ska aktualiseras. Kränkningen ska bedömas objektivt, inte utifrån den kränkta personens uppfattning. Vidare information om skadeståndets bestämmande finns i

text: 5 kap. 6 §

heading: 2 kap. 3 §

text: 2 kap. 3 §

text: Paragrafen reglerar barn och ungdomars skadeståndsansvar. Dessa har ett visst eget skadeståndsansvar men normalt inte lika vitt som vuxnas. Istället görs en skälighetsbedömning där ansvaret anpassas utifrån de faktorer som listas i bestämmelsen, och hur de spelar in i den individuella situationen. Högsta Domstolen har även slagit fast att det inte går att låta barn leva i en bubbla, olyckor kommer att ske när barn leker och allt sådant beteende kan därför inte vara skadeståndsgrundande (se bland annat

text: NJA 1976 s. 458

text: "Korkbössan").

text: Om barnet är försäkrat spelar stor roll, och skadestånd ska normalt betalas ut åtminstone så långt som försäkringen täcker det så länge barnet vållat skadan (det vill säga utan att jämkas).

text: Föräldrar kan bli solidariskt skadeståndsskyldiga för skada på grund av brott som barn orsakar upp till och med ett visst maxbelopp, se

text: 3 kap. 5 §

text: . År 2012 låg maxbeloppet på ca 8 500 kr.

heading: 2 kap. 4 §

text: 2 kap. 4 §

text: Paragrafen liknar

text: 4 §

text: , men här rör det istället personer som lider av en psykisk störning. Allvarlig psykisk störning är framför allt psykotiska störningar.

text: Det är viktigt att notera att "annan psykisk störning" inte får vara självförvållad: exempelvis frivillig, tillfällig berusning. Om någon däremot lurat i en annan person alkohol eller narkotika är situationen inte att anse som självförvållad även om den är tillfällig.

heading: 2 kap. 5 §

text: 2 kap. 5 §

text: Underlåtenhetsbrott

text: behandlas inte alltid likadant i

text: skadeståndsrätt

text: en och

text: straffrätt

text: en.

heading: 2 kap. 6 §

text: 2 kap. 6 §

heading: 3 kap. Skadeståndsansvar för arbetsgivare och det allmänna

text: 3 kap. Skadeståndsansvar för arbetsgivare och det allmänna

text: Här stadgas det så kallade

text: principalansvar

text: et:

text: Arbetsgivare

text: s ansvar för skador

text: arbetstagare

text: orsakar i tjänsten. Paragrafen rör även stat och kommun i de fall det inte rör

text: myndighetsutövning

text: Eget vållande från arbetstagarens sida krävs för att arbetsgivaren ska ansvara, men vad som krävs för att arbetstagaren ska anses

text: vårdslös

text: skiftar från tjänst till tjänst. Ett arbete som innebär stor skaderisk och som har tydliga säkerhetsföreskrifter (exempelvis arbete med tunga maskiner) ställer hårdare krav på arbetstagaren än en tjänst med större inslag av individuella bedömningar och avvägningar (exempelvis läkare).

text: Det krävs vidare att skadan vållas i tjänsten. Det innebär i princip allt som sker i arbetsgivarens lokaler under arbetstid (vanligen även skador som inträffar under exempelvis kaffepauser eller liknande) och även utanför lokalen när det har direkt samband med tjänsten. Däremot ansvarar arbetsgivaren inte för sådant som klart ligger utanför arbetstagarens arbetsuppgifter (exempelvis en trädgårdsmästare som hjälper en kund med dennes datorproblem och då orsakar en skada på datorn). HD har dock klargjort att begreppet "i tjänsten" ska tolkas så

text: extensivt

text: som möjligt.

text: Om det är svårt att avgöra vem som ska anses vara arbetsgivare (till exempel vid uthyrning av maskiner, där en maskinförare så att säga ingår i hyran) anses den vara arbetsgivare som har störst inflytande över att styra och övervaka arbetet.

text: Det krävs en brottslig handling för att en arbetsgivare ska bli ansvarig för

text: ren förmögenhetsskada

text: (2 p.). Det innebär att en arbetsgivare exempelvis inte ansvarar för att en arbetstagare genom

text: vårdslöshet

text: råkar orsaka en kund förlust av en framtida intäkt. Om arbetstagaren istället lurar kunden genom exempelvis bedrägeri, ansvarar dock arbetsgivaren för skadan.

text: Brottsliga handlingar är normalt endast arbetsgivarens ansvar om det har koppling till tjänsten. En dörrvakt som hamnar i diskussion med en gäst i entrén och misshandlar denne är normalt arbetsgivarens ansvar. En servitris som misshandlar en förbipasserande flanör är däremot vanligtvis inte det.

text: Arbetstagaren kan också ha ett eget ansvar för skador som vållas i tjänsten, men det ansvaret regleras istället i

text: 4 kap. 1 §

text: I

text: 6 kap. 5 §

text: listas några kategorier som likställs med arbetstagare.

heading: 3 kap. 1 §

text: 3 kap. 1 §

text: Viktigt att hålla i minnet är att den här paragrafen bara gäller vid

text: myndighetsutövning

text: det vill säga när det allmänna på något sätt utövar makt mot en person. Paragrafen är inte tillämplig på exempelvis allmän service från myndighetens sida.

text: Lägg märke till att även

text: ren förmögenhetsskada

text: ersätts, till skillnad från den vanliga culparegeln i

text: 2 kap. 1 §

text: Ett utökat ansvar finns i viss speciallagstiftning så som exempelvis i

text: lagen om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder

text: där fel eller försummelse inte krävs för att ersättning ska utgå.

text: (Det allmänna har ju dock ett vanligt

text: principalansvar

text: för sina

text: arbetstagare

text: också, enligt

text: 1 §

text: , det vill säga samma ansvar som alla arbetsgivare.

text: 2 §

text: är en utvidgning av ansvaret, och paragrafen ersätter därför inte det vanliga

text: principalansvar

text: et).

heading: 3 kap. 2 §

text: 3 kap. 2 §

text: Till skillnad från

text: 2 §

text: rör den här paragrafen inte

text: myndighetsutövning

text: utan råd och upplysningar. För att ersättning ska utgå då krävs mer än vid myndighetsutövning, nämligen särskilda skäl. Paragrafen är endast tillämplig på

text: myndighet

text: er och inte exempelvis statliga bolag. Den information som lämnats från myndigheten måste vidare vara felaktig (och inte bara exempelvis dålig eller bristfällig).

text: Vad som ska anses som särskilda skäl diskuterades i

text: förarbeten

text: a och särskild vikt ska vid bedömningen läggas på om informationen är särskilt riktad till den

text: skadelidande

text: , exempelvis genom skriftligt meddelande eller en särskild muntlig uppmaning. Enkla, allmänna svar på telefon och generella råd på en hemsida eller liknande hamnar förmodligen inte under den här paragrafen.

text: Ersättning kan utgå enligt

text: 1 §

text: i fall där råden kanske inte varit felaktiga per se men där exempelvis viktig information utelämnats, om personalen på myndigheten ifråga agerat

text: vårdslöst

text: . Viktigt att lägga märke till då är dock att ersättning enligt

text: 1 §

text: inte utgår för

text: ren förmögenhetsskada

text: vilket det ju gör enligt denna paragraf.

heading: 3 kap. 3 §

text: 3 kap. 3 §

text: Observera att bestämmelsen bara gäller

text: sakskador

text: . "Försäkringsmöjligheter" innebär att en

text: skadelidande

text: kan anses

text: vårdslös

text: om denne inte försäkrat ett objekt som vanligtvis försäkras, och får då stå en del av kostnaden för skadan själv.

heading: 3 kap. 6 §

text: 3 kap. 6 §

text: Bestämmelsen talar om att

text: skadeståndslagen

text: i detta hänseende är

text: subsidiär

text: till

text: trafikskadelagen

heading: 3 kap. 8 §

text: 3 kap. 8 §

text: Paragrafen reglerar vad som är rätt domstol i de fall som anges i den här bestämmelsen. I övriga fall gäller de vanliga

text: forumreglerna

heading: 3 kap. 10 §

text: 3 kap. 10 §

heading: 4 kap. Arbetstagares skadeståndsansvar

text: 4 kap. Arbetstagares skadeståndsansvar

text: Paragrafen används sällan, då det för att

text: arbetstagare

text: n ska ansvara för skada som orsakats i tjänsten krävs "synnerliga skäl": ett undantag från huvudregeln att

text: arbetsgivare

text: n ansvarar. Synnerliga skäl föreligger i situationer där det inte är rimligt att låta arbetsgivaren ansvara, och exempel på sådana situationer kan (men behöver inte) vara vid grövre brott eller grovt eller upprepat

text: culpöst

text: handlande. Man måste alltså bedöma i den enskilda situationen om det finns synnerliga skäl eller inte. Arbetstagarens ställning (exempelvis om denne har arbetsledande uppgifter eller särskilt ansvar för något specifikt) kan spela in i bedömningen, likaså om arbetstagaren har en ekonomiskt stark position jämfört med arbetsgivaren.

text: Föreligger inte en sådan situation ansvarar istället arbetsgivaren enligt

text: 3 kap.

text: för den skada arbetstagaren orsakar.

heading: 4 kap. 1 §

text: 4 kap. 1 §

text: Kapitlet reglerar vad som ersätts och hur det ska värderas.

heading: 5 kap. Skadeståndets bestämmande

text: 5 kap. Skadeståndets bestämmande

text: Bestämmelsen rör alltså bara

text: personskador

text: och kompletteras av

text: 5 §§

text: Ideella skador

text: ersätts oftast genom schablonbelopp, medan

text: ekonomiska skador

text: så långt det är möjligt ska ersättas så skadan täcks fullt ut.

text: Ett problem kan uppstå när det gäller konkurrerande skadeorsaker. Huvudregeln är att ersättning bara ska utgå för den del av skadan som är beroende av

text: skadevållare

text: ns handlande, men det kan ibland vara svårt att hålla isär vilken handling som orsakat vilken skada. Man brukar också säga att "skadevållaren får ta den

text: skadelidande

text: som denne är" (även kallat the thin skull rule) vilket innebär att om den skadelidande på grund av exempelvis annan (tidigare) sjukdom eller skada drabbas extra hårt av skadevållarens agerande får skadevållaren ändå ansvara för hela skadan, trots att den är mer omfattande än vad man normalt skulle kunnat vänta sig.

heading: 5 kap. 1 §

text: 5 kap. 1 §

text: Tredje punkten i

text: första stycket

text: reglerar ersättning till anhörig som drabbas av psykisk chock på grund av dödsfallet.

heading: 5 kap. 2 §

text: 5 kap. 2 §

text: Bestämmelsen rör bara

text: kränkning

text: och hör ihop med bestämmelsen i

text: 2 kap. 3 §

text: . Det är viktigt att veta att trots att ersättning utgår för exempelvis

text: personskada

text: så kan det också utgå för kränkning. Kränkningen är alltså frikopplad från övriga skador och ersätts separat.

text: När man bedömer kränkningens omfattning utgår man från hur händelsen typiskt skulle uppfattas (med hänsyn till exempelvis moral och sociala värderingar) och använder då ofta schablonbelopp. Men

text: lagstiftaren

text: har i

text: förarbeten

text: a fastslagit att man kan frångå schablonerna om något i den individuella händelsen klart pekar på att kränkningen ska anses grövre eller mildare än vanligt.

text: Exempel 1: En kvinna har psykiskt och fysiskt misshandlats av sin före detta make och har nu lämnat honom under stor rädsla, ångest och oro. Hennes historia gör att kränkningen av att någon annan skulle fysiskt och/eller psykiskt misshandla henne igen skulle kunna upplevas som mycket kraftigare för henne än för "normalpersonen".

text: Exempel 2: En kvinna, A, blir osams med en annan kvinna, B, i krogkön och de hamnar i slagsmål. A både utdelar och får ta emot slag i ungefär lika stora delar. Det handlar i detta fall sannolikt inte om kränkning. För att kränkning ska uppstå krävs att agerandet är mer eller mindre oprovocerat och att den kränkte på något sätt vill/försöker värna sin integritet.

heading: 5 kap. 6 §

text: 5 kap. 6 §

text: Bestämmelsen rör bara

text: sakskador

text: och ersättning utgår för det som är lägst av reparationskostnaden och att köpa en ny sak.

text: Om en sak visar sig vara mycket mer värdefull än vad

text: skadevållare

text: n kunnat förutse är huvudregeln ändå att skadevållaren ansvarar för hela skadan (se

text: NJA 1957 s 499

text: Se även

text: 35 kap. 5 § rättegångsbalken

text: för fall där bevisning om skadans värde inte kan föras.

heading: 5 kap. 7 §

text: 5 kap. 7 §

heading: 6 kap. Gemensamma bestämmelser

text: 6 kap. Gemensamma bestämmelser

text: Bestämmelsen rör jämkning av skadeståndets storlek på grund av den

text: skadelidande

text: s medvållande, det vill säga att personen som råkar ut för skadan på något sätt har medverkat till att skadan inträffar. Ersättningen från

text: skadevållare

text: n kan då bli lägre än den annars skulle varit eller till och med helt falla bort.

text: Första stycket rör

text: personskador

text: medan

text: andra stycket

text: rör

text: sakskador

text: . Observera att det ställs olika krav på medvållandet för att jämkning ska komma ifråga: För personskada krävs

text: uppsåt

text: eller grov

text: vårdslöshet

text: medan det för sakskada räcker med vanlig vårdslöshet. Ett undantag i personskadefallet ges i andra meningen: Om den skadelidande kört rattfull räcker vanlig vårdslöshet för att jämkning ska komma ifråga.

text: Sista meningen i

text: första stycket

text: rörande personskada siktar främst in sig på så kallad aktiv dödshjälp (som ju inte är lagligt) eller fall där skadevållaren varit vårdslös. Ett exempel på vårdslöshet skulle kunna vara att en person haft giftiga substanser (kanske medicin eller växtnäring) hemma och låtit detta stå framme varpå den avlidne själv intagit substansen i självmordssyfte. Den här bestämmelsen gör det inte lagligt, men säger att själva skadeståndet som kan utgå enligt

text: 5 kap. 2 §

text: till de efterlevande kan jämkas för den som assisterat den avlidne.

text: Sista stycket talar om hur man ska se på situationen för att se om jämkning bör ske. Trots att den skadelidande kan anses vara medvållande behöver jämkande inte alltid ske (exempelvis om det skulle vara oskäligt betungande för den skadelidande) men det kan också hända att skadeståndet jämkas till noll, det vill säga att ingen ersättning utgår överhuvudtaget. Vanligen jämkas ersättningen till viss kvotdel.

text: I de fall det finns andra jämkningsgrunder (exempelvis på grund av allvarlig psykisk störning eller att handlingen begåtts av ett barn) ska jämkning enligt

text: 6 kap. 1 §

text: först ske, och sedan görs en bedömning av om det bör jämkas ytterligare utifrån respektive lagrum.

heading: 6 kap. 1 §

text: 6 kap. 1 §

text: Den här bestämmelsen tillämpas

text: restriktivt

text: och är ett undantag från

text: culparegeln

text: i

text: 2 kap. 1 §

text: om att en

text: skadevållare

text: ska ersätta skadan fullt ut. Den kan aktualiseras om skadan exempelvis vida överstiger vad skadevållaren kunnat förutse (skadeståndet ska framstå som oskäligt betungande för skadevållaren).

text: Om skadevållaren inte är ansvarsförsäkrad kan ett ersättningskrav i vissa fall leda till orimliga konsekvenser (exempelvis ett skadestånd av sådant omfång att skadevållaren för all framtid är försatt i skuld och får leva på existensminimum) och det är för att förhindra sådana situationer den här undantagsregeln finns till. Men samtidigt får man inte glömma att man måste väga skadevållarens förmåga att betala mot den

text: skadelidande

text: s behov av skadeståndet (om skadelidande är rik eller ej spelar ingen roll när jämkningsbedömningen görs, däremot kan det tala emot jämkning om den skadelidande är i en utsatt ekonomisk position).

text: Att ett stort skadestånd allmänt upplevs som betungande är i sig inte nog för att jämkning ska komma ifråga.

heading: 6 kap. 2 §

text: 6 kap. 2 §

text: Huvudregeln är att när det är mer än en

text: skadevållare

text: kan den

text: skadelidande

text: vända sig till vilken som helst av dessa för att få ut hela skadeståndet. Skadevållarna får sedan göra upp sinsemellan. En förutsättning för att

text: solidariskt ansvar

text: ska föreligga är att talan förs mot mer än en skadevållare (se

text: NJA 1985 s. 690

text: Exempel: A och B är

text: vårdslösa

text: och har sönder C:s fönsterruta. C för talan emot dem och får rätt till ett skadestånd om 3000 kronor. C vänder sig sedan till B för att få ut de 3000 kronorna. B betalar och får sedan vända sig till A för att få ut 1500 kronor av denne.

text: Ett undantag från det solidariska skadeståndet är exempelvis om skadeståndet jämkats för någon av skadevållarna (se

text: NJA 1993 s. 727

text: ). Till skillnad från

text: 1 §

text: ska den här jämkningsregeln prövas i sista hand, det vill säga efter att hänsyn tagits till exempelvis ett barns ålder.

heading: 6 kap. 4 §

text: 6 kap. 4 §

text: Paragrafen anger vilka som ska behandlas som om de vore

text: arbetstagare

text: i

text: skadeståndslagens

text: mening.

heading: 6 kap. 5 §

text: 6 kap. 5 §

text: Paragrafen blir framför allt intressant när den

text: skadelidande

text: visserligen tilldömts skadestånd men där summan sänkts i högre instans eller inte blivit så hög som den skadelidande begärt. Om den skadelidande ändå tilldömts skadestånd för kränkning ska denne i normalfallet då slippa betala motpartens kostnader trots att man i praktiken räknas som förlorande part (

text: första stycket

text: ). Det här är ett undantag från huvudregeln i

text: rättegångsbalken

text: som säger att den förlorande parten ska stå för motpartens kostnader.

text: För att samma regel ska bli gällande för ersättning för fysiskt eller psykiskt lidande krävs dock särskilda skäl (

text: andra stycket

text: Lagrummen som anges i sista stycket rör onödig rättegång respektive att man ådragit motparten onödiga kostnader.

heading: 6 kap. 6 §

text: 6 kap. 6 §


text: An unofficial translation is available at The Government Offices


text: An unofficial translation is available from the Royal Institute of Technology, Department of Real Estate and Construction Management


text: Regeringsformen

text: (RF) är den mest grundläggande av de fyra

text: grundlag

text: arna. Dess femton kapitel innehåller principer för statsskicket, en katalog över medborgerliga fri- och rättigheter, regler för hur regering, riksdag och övriga myndigheter ska arbeta, samt regler för dessas

text: kompetens

text: An unofficial translation is available from the Riksdag

heading: 2 kap.

text: 2 kap.

text: Expropriationslagen

text: innehåller bestämmelser om hur ersättningen bestäms

heading: 2 kap. 15 §

text: 2 kap. 15 §

text: Upphovsrättslagen

text: är den lag som här avses.

heading: 2 kap. 16 §

text: 2 kap. 16 §

text: Rennäringslagen

text: är den lag som avses i

text: andra stycket

heading: 2 kap. 17 §

text: 2 kap. 17 §


text: An unofficial translation is available from the Government Offices


author: Anne Jaenzon

text: 1 Kap. Lagens tillämpningsområde

type: rubrik

text: Lag om Rättegången i Arbetstvister (LRA) tillämpas när man processar om sådant som hör till arbetet som utförs i ett företag. Det ska främst handla om

text: kollektivavtal

text: och kan innebära allt som har med olika typer av

text: kränkning

text: ar att göra, t.ex. om man anser att man har blivit av med arbetet på ett orättvist sätt och/eller fått en felaktig behandling på arbetsplatsen samt mycket annat som hör till arbetet.

text: Det finns också andra lagar som styr förhandlingsrätten på arbetsplatserna och som man därmed kan ha att rätta sig efter i vissa situationer. Denna lag tillämpas t.ex. inte i mål som enligt lag endast får upptas i en viss Tingsrätt, om man vill begära skadestånd i samband med ett åtal för ett utfört brott, yrkesskador när det inte har att göra med kollektivavtalet eller när det föreskrivs att frågan i en tvist som är reglerad i en lag eller författning får överklagas hos regeringen, en förvaltningsdomstol eller en förvaltningsmyndighet.

text: 2 Kap. Domstolarna i arbetstvister

text: Arbetsdomstolen

text: ska uppta och avgöra tvister som väcks av

text: arbetsgivarna

text: eller

text: arbetstagarna

text: och är behörig att ta upp tvister även när kollektivavtal inte gäller. Domstolen har också rätt till att handlägga arbetstvister mellan samma eller olika parter om man finner att en sådan handläggning är lämplig och om det finns skäl till det så kan domstolen även särskilja målen.

text: Högsta Domstolen får överlämna mål till Arbetsdomstolen men om den inte anser sig vara behörig att ta upp ett visst mål så kan man visa tillbaka det till den domstol som har överlämnat det.

text: 3 Kap. Arbetsdomstolens sammansättning

text: Ledamöter och ersättare förordnas av regeringen för 3 år i taget och Arbetsdomstolen ska bestå av högst 4 ordinarie ordförande, högst 4 vice ordförande samt 17 andra ledamöter.

text: Man utser ordförande, vice ordförande och 3 andra ledamöter som inte anses företräda arbetsgivar- eller arbetstagarintressen. Ordförande och vice ordförande ska vara erfarna inom sitt arbetsområde och de andra 3 ledamöterna ska ha en särskild insikt i förhållandena på arbetsmarknaden.

text: För annan ledamot än ordförande ska det finnas högst 3 ersättare och vad som sägs om ledamöterna i denna lag gäller ersättarna också om inte annat särskilt anges.

text: De övriga 14 ledamöterna utses efter förslag av Föreningen Svenskt Näringsliv, Svenska kommunförbundet, Landstingsförbundet, Arbetsgivarverket, Landsorganisationen i Sverige, Tjänstemännens centralorganisation och Sveriges Akademikers Centralorganisation.

text: Ordförande får ensam företa förberedande åtgärder på Arbetsdomstolens vägnar, meddela beslut om avvisande av mål och hänvisa mål till behörig tingsrätt. Ordföranden får också stadfästa förlikning och meddela dom över yrkande som har med- eller eftergivits, avvisa bevisning, avvisa ny omständighet eller nytt bevis och meddela beslut om avskrivning.

text: Regeringen ger närmare information om Arbetsdomstolens bestämmelser, verksamhet och organisation.

text: 4 Kap. Rättegången i Arbetsdomstolen

text: Arbetsdomstolen ska sammanträda på den ort där den har sitt säte men kan hållas på en annan ort om det finns särskilda skäl till det och dom ska meddelas så snart det kan ske.

text: Sammanträden ska hållas så ofta som det behövs och omröstning till dom eller beslut sker i den ordning som Arbetsdomstolen bestämmer.

text: Om en påbörjad huvudförhandling uppskjutes så ska förhandlingen fortsätta så snart som det är möjligt och när det uppstår ett sådant uppskov så behöver man inte hålla en ny huvudförhandling.

text: 5 Kap. Övriga bestämmelser

text: Om det föreligger en skyldighet för flera medparter att ersätta rättegångskostnaden i mål som har upptagits av Arbetsdomstolen som första domstol så ska kostnaden fördelas mellan dem efter vad som är skäligt med hänsyn till deras förhållande till saken och rättegången.

text: När det gäller vad som är särskilt föreskrivet och som är skrivet i

text: Rättegångsbalken

text: eller annan författning om rättegången i tvistemål så är en förlikning om saken tillåten och när rättegången tillämpas i Arbetsdomstolen som första domstol så har man att rätta sig efter vad som är föreskrivet om rättegången i tingsrätt.

text: När det handlar om rättegångar i Arbetsdomstolen som fullföljdsinstans tillämpas vad som är föreskrivet om rättegången i hovrätt.


author: Tizian Tang och Daniel Berger

text: Lagen om medbestämmande i arbetslivet (

text: medbestämmandelagen

text: eller MBL) reglerar den kollektiva arbetsrätten. Dess namn syftar på lagens målsättning om att främja arbetstagarsidans medbestämmande över arbetsvillkor och företagsledning. Lagen öppnar därmed upp för möjligheter till att kunna påverka en arbetsplats med ett kollektivt inflytande. Detta arbete bedrivs oftast av fackförbund, fackföreningar och klubbar på arbetsplatsen.

text: An unofficial translation, reflecting amendments up to SFS 2021:1114, is available from the Government Offices

text: De rättigheter som ges till arbetstagarsidan är bl.a. förhandlingsrätt (

text: 17 §§

text: ), rätten till information (

text: 22 §§

text: ), rätten till medbestämmande genom kollektivavtal (

text: 32 §

text: ), fackligt tolkningsföreträde (

text: 37 §§

text: ) och facklig vetorätt (

text: 40 §§

text: ). En stor del av lagen tillämpas på förhållanden där

text: kollektivavtal

text: för arbetsplatsen finns. Är parterna bundna av kollektivavtal råder fredsplikt (

text: 41 §

text: ). Att parter får vidta stridsåtgärder vid kollektivavtalslösa förhållanden omnämns ej uttryckligen men förutsätts i lagen då fredsplikten endast omfattar kollektivavtalsbärande parter.

text: För att MBL ska vara tillämplig krävs att ett

text: anställningsförhållande

text: föreligger.

heading: 1 §

text: 1 §

text: Det kan i vissa fall finnas lagar som strider mot bestämmelserna i MBL. Dessa lagar ska då ha företräde framför MBL.

heading: 3 §

text: 3 §

text: För att en arbetstagarorganisation eller arbetsgivarorganisation ska anses ha bildats måste det finnas stadgar. Vidare krävs det att det är en sammanslutning av medlemmar. Några fler krav ställs inte i paragrafen.

heading: 6 §

text: 6 §

text: I den här paragrafen finns skyddet för den positiva föreningsrätten (se även

text: RF 2 kap. 1 § 5 p.

text: Skyddet för den negativa föreningsrätten, d.v.s. rätten att inte tillhöra en arbetstagar- eller arbetsgivarorganisation, återfinns inte i svensk lagstiftning. Den är dock uttryckt genom Europakonventionen för de mänskliga rättigheterna vilken Sverige har antagit och gäller som svensk rätt (se Lag (

text: ) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, artikel 11). EG-domstolen har slagit fast att den negativa föreningsrätten inte är lika långtgående som den positiva föreningsrätten.

text: Ang. negativ föreningsfrihet, se

text: AD 1998 nr 17

text: - Kellerman.

heading: 7 §

text: 7 §

text: Vid tillämpningen av denna bestämmelse måste den kränkte fullt ut kunna bevisa att åtgärden är utförd (förändrade arbetsuppgifter, uppsägning, lönesänkning, etc.) men behöver bara göra det sannolikt att åtgärden utfördes beroende av föreningsrätten.

text: Ett exempel på föreningsrättslig kränkning är

text: AD 2004 nr 49

text: där en provanställd (se LAS

text: 6 §

text: ) blev uppsagd. Det gick att bevisa att hon förlorade sin anställning till följd av hennes propagerande för införande av kollektivavtal på arbetsplatsen. Att säga upp henne p.g.a. detta skäl utgjorde därmed en föreningsrättslig kränkning. Påföljden av denna kränkning utgjordes av skadestånd enligt

text: 54-55 §§

heading: 8 §

text: 8 §

text: I den här paragrafen återfinns arbetsgivarens

text: allmänna förhandlingsskyldighet

heading: 10 §

text: 10 §

text: I den här paragrafen anges arbetsgivarens

text: primära förhandlingsskyldighet

text: som rör två typer av fall:

text: verksamhetsfallet

text: och

text: arbetstagarfallet

text: I

text: andra stycket

text: finns ett undantag till arbetsgivarens förhandlingsskyldighet, nämligen om synnerliga skäl föranleder det. Synnerliga skäl är ett uttryck som ska tolkas snävt och av förarbetena framgår att arbetsgivaren endast i undantagssituationer ska gå fri från skyldigheten att förhandla. Dessa undantagssituationer kan t.ex. vara när säkerheten på arbetsplatsen äventyras, när arbetsgivaren oförberedd har försatts i en situation som kräver ett omedelbart beslut eller brådskande affärstransaktioner. Arbetsdomstolen har även fastslagit att behov av sekretess kan utgöra synnerliga skäl (

text: AD 1990 nr 107

text: Observera att skyldigheten enligt denna paragraf endast gäller i förhållande till

text: kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisation

heading: 11 §

text: 11 §

text: Detta är det s.k. påkallandefallet som rör situationer som arbetsgivaren har bedömt vara inte särskilt betydelsefulla, och att de därmed inte faller in under den

text: primära förhandlingsskyldigheten

text: , men arbetstagarorganisationen är av en annan uppfattning. Arbetsgivaren har dock här lite större handlingsutrymme och får enligt andra meningen fatta och verkställa beslut innan förhandlingsskyldigheten uppfyllts om särskilda skäl föranleder det. Bedömningen är inte särskilt hård och som särskilda skäl räcker det med att arbetsgivaren kan visa att ett uppskjutande av beslutet skulle ha lett till praktiska olägenheter.

text: Observera att även denna paragraf enbart gäller i förhållande till

heading: 12 §

text: 12 §

text: Första stycket innehåller en skyldighet för arbetsgivaren att förhandla med

text: minoritetsorganisation

text: i frågor som särskilt angår dess medlemmar på arbetsplatsen, d.v.s. vid

text: arbetstagarfall

text: , däremot inte vid

text: verksamhetsfall

text: Andra stycket reglerar den förhandlingsskyldighet som uppkommer när arbetsgivaren inte är bunden av något kollektivavtal alls och gäller i förhållande till alla berörda arbetstagarorganisationer, d.v.s. alla organisationer som har medlemmar på arbetsplatsen. Denna förhandlingsskyldighet uppkommer bara i de två situationer som anges i stycket.

heading: 13 §

text: 13 §

text: Detta kallas även för

text: editionsplikt

text: en. Som exempel kan en arbetstagarorganisation begära att få se skriftliga arbetsinstruktioner om arbetsgivaren åberopar att arbetstagaren har brutit mot dessa instruktioner som grund för en uppsägning av arbetstagaren.

heading: 18 §

text: 18 §

text: Arbetsgivare som är bundna av kollektivavtal omfattas av informationsskyldigheten. De ska på eget initiativ lämna information angående verksamheten till arbetstagarorganisationen. Det kan exempelvis handla om framtida ändringar av personalstyrkan eller arbetsvillkor.

heading: 19 §

text: 19 §

text: Se

text: kollektivavtal

heading: 23 §

text: 23 §

text: Denna bestämmelse är en del av lagstiftningspaketet

text: Lex Britannia

text: , som av EG-domstolen funnits vara direkt diskriminerande i

text: Lavalmålet

text: , (EG-domstolen

heading: 25 a §

text: 25 a §

text: Se

text: kollektivavtal

heading: 26 §

text: 26 §

text: Tredje stycket innehåller den s.k. ettårsregeln som innebär en skyldighet för förvärvaren att tillämpa de anställningsvillkor som stod fastslagna i överlåtarens

text: kollektivavtal

text: på de överlåtna arbetstagarna under ett år. Det gäller alltså enbart de individuella anställningsvillkoren och inte kollektivavtalet i sin helhet.

text: För mer om företagsöverlåtelser, se LAS

text: 6 b §

text: med tillhörande kommentar.

heading: 28 §

text: 28 §

text: I klarspråk säger den här paragrafen att om en arbetsgivare som sedan tidigare är bunden av ett utländskt kollektivavtal träffar ett nytt kollektivavtal med en svensk arbetstagarorganisation, har det svenska kollektivavtalet företräde framför det utländska i de delar avtalen är oförenliga med varandra.

text: Detta är ett avsteg från det

text: första avtalets princip

text: Lex Britannia

text: Lavalmålet

text: , (EG-domstolen

heading: 31 a §

text: 31 a §

text: Bestämmelsen reglerar det fackliga tolkningsföreträdet i frågor som rör tvister om kollektivavtalets innehåll. Arbetstagarorganisationens tolkning av ett kollektivavtal gäller tills vidare eller till dess det prövats av domstol. Utövandet av det fackliga tolkningsföreträdet är dock förenat med skadeståndsansvar enligt

text: 57 §

heading: 33 §

text: 33 §

text: arbetsskyldigheten

text: . Arbetstagarorganisationens mening om arbetsskyldigheten gäller tills vidare eller tills dess det prövats av domstol. Utövandet av det fackliga tolkningsföreträdet är dock förenat med skadeståndsansvar enligt

text: 57 §

text: Tillämpas även när kollektivavtal för tillfället inte gäller, se

text: 5 §

heading: 34 §

text: 34 §

text: Bestämmelsen reglerar det fackliga tolkningsföreträdet i frågor som rör tvister om lön. Arbetstagarorganisationens mening om arbetsskyldigheten gäller tills vidare eller tills dess det prövats av domstol.

text: 5 §

heading: 35 §

text: 35 §

text: 40 §§

text: reglerar det fackliga inflytandet vid inhyrning och anlitande av entreprenör. Förhandlingsrätten och vetot enligt

text: 40 §§

text: tillfaller endast

text: och gäller endast beträffande entreprenad inom kollektivavtalets tillämpningsområde, d.v.s. om t.e.x. en arbetsgivare skulle anlita en konsultfirma för att utföra tjänstemannauppgifter skulle det inte föreligga någon skyldighet att förhandla med något fackförbund på LO-sidan.

text: Arbetsgivaren

text: är skyldig enligt denna paragraf till att begära och genomföra förhandling med facket innan denne anlitar någon till att utföra arbete i arbetsgivarens räkning eller dennes verksamhet. Ett vanligt exempel på det sistnämnda är när en del av arbetsgivarens lokal upplåts till en självständig företagare som demonstrerar sina varor.

text: Syftet med förhandlingarna är att granska förutsättningarna för inhyrningen eller entreprenaden, under vilka villkor arbetet ska utföras samt för att klargöra om det finns någon anledning för facket att avge en vetoförklaring mot inhyrningen eller entreprenaden enligt

text: 39 §

text: Andra stycket innehåller tre undantag från arbetsgivarens skyldighet att begära förhandling:

text: När arbetet är av kortvarig och tillfällig natur.

type: punkt

text: När arbetet kräver en särskild sakkunskap.

text: När arbetet motsvarar vad som tidigare godtagits av arbetstagarorganisationen.

type: lista

text: Arbetsgivaren är dock skyldig att förhandla även i dessa fall om arbetstagarorganisationen begär detta innan arbetsgivaren har fattat beslut om eller genomfört åtgärden.

text: Legotillverkning omfattas inte av förhandlingsskyldigheten.

text: Vid tolkningen av synnerliga skäl och särskilda skäl gäller samma bedömning som anges i kommentarerna till

text: 11 §

text: och

text: 12 §

heading: 38 §

text: 38 §

text: Paragrafen reglerar den fackliga vetorätten vid inhyrning och entreprenad. Reglerna om vetorätt är i första hand till för att förhindra brott mot olika arbetsrättsliga regler, t.ex. försök att kringgå

text: arbetstagarbegreppet

text: , men vetorätten kan även användas vid brott mot annan lagstiftning, såsom skattelagstiftning eller lagstiftning om socialförsäkringar.

text: Vid användandet av vetot ska arbetstagarorganisationen göra en bedömning av vad en framtida entreprenad kan leda till. Den facklig organisationen måste alltså inte bevisa någonting utan det räcker med att den kan göra det sannolikt att entreprenaden kommer att leda till åsidosättande av lag eller avtal.

text: Vid offentlig upphandling finns det specialregler vilka hänvisas till i paragrafen.

heading: 39 §

text: 39 §

text: Andra stycket är ett undantag till det fackliga vetot i

text: 30 §

text: , nämligen när arbetsgivaren har synnerliga skäl enligt

text: 38 § 3 st.

text: till att besluta om entreprenad utan att först ha förhandlat med

text: AD 1990 nr 107

heading: 40 §

text: 40 §

text: Fredsplikten omfattar endast arbetstagare och arbetsgivare som är bundna av

text: kollektivavtal

text: . I det fall ett kollektivavtalslöst förhållande föreligger är huvudregeln fri stridsrätt.

text: Stridsåtgärder får vidtas om det inte går emot bestämmelser om fredsplikt i kollektivavtal.

text: Det är inte tillåtet att använda sig av stridsåtgärder för att få igenom ens mening i en tvist om hur ett kollektivavtal ska tillämpas. Där gäller istället det fackliga tolkningsföreträdet med skadeståndspåföljder (se

text: 33 §

text: ). När ett kollektivavtal har slutits kan det ej genom en stridsåtgärd ändras,

text: pacta sunt servanda

text: gäller. Att använda stridsåtgärder som medel för att få igenom något annat avtal än kollektivavtal är inte tillåtet.

text: Trots det ovan sagda är det alltid tillåtet att använda sig av stridsåtgärder för att en arbetstagare ska få sin lön utbetald.

heading: 41 §

text: 41 §

text: Tredje stycket säger i klarspråk att förbudet mot olovliga stridsåtgärder i paragrafen endast gäller då ett kollektivavtal är tecknat med en svensk facklig organisation. Bestämmelsen är en del av lagstiftningspaketet

text: Lex Britannia

text: Lavalmålet

text: , (EG-domstolen

heading: 42 §

text: 42 §

text: Läs mer om medlingsinstitutet på

text: deras hemsida

heading: 46 §

text: 46 §

text: Bestämmelsen reglerar det s.k. ekonomiska skadeståndet. Ersättningens storlek ska motsvara ett belopp som den skadelidande har gått miste om på grund av att motparten har brutit mot lagen eller kollektivavtalsbestämmelserna.

heading: 54 §

text: 54 §

text: Bestämmelsen reglerar det s.k. allmänna skadeståndet. Detta skadestånd betalas vid kollektivavtalsbrott och vid brott mot bestämmelser MBL. Skadeståndsbeloppet bestäms utifrån ett flertal faktorer och är ej direkt anknutet till skadans storlek. Paragrafens uppgift är att avskräcka parter från att begå kollektivavtalsbrott eller brott mot MBL och kan därför medföra att det allmänna skadeståndet blir mycket högre än det ekonomiska skadeståndet.

heading: 55 §

text: 55 §

text: Denna jämkningsregel ger domstolen rätt sätta ned skadeståndet beroende på de förhållanden som råder vid det aktuella tillfället. Vid bedömningen av vad som anses vara skäligt tas hänsyn till bl.a. den ansvariges betalningsförmåga.

heading: 60 §

text: 60 §

text: Här finns ett förbud mot att arbetsgivaren vidtar åtgärder mot arbetstagaren i bestraffningssyfte, såvida det inte har stöd i lag eller

text: kollektivavtal

text: . Det som vanligtvis faller in under den här paragrafen är omplaceringar av arbetstagare som arbetsgivare har vidtagit i bestraffningssyfte. Det räknas som en disciplinär påföljd och är alltså som huvudregel otillåtet enligt denna paragraf.

text: Även en omplacering utan ett bestraffningssyfte kan vara olovlig enligt den s.k.

text: bastubadarprincipen

heading: 62 §

text: 62 §


text: An unofficial translation is available from the Swedish Work Environment Authority


text: An unofficial translation is available from the National Library of Sweden


text: An unofficial translation is available at the Government Offices


text: An unofficial translation is available at the Swedish forestry agency


text: An unofficial translation is available from WIPO


text: An unofficial translation (Ds 2002:45, not updated since 2002) is available


text: An unofficial translation is available from KTH


text: Namnlagen

text: rör ärenden om anmälan och ändring av för-, mellan- och efternamn. Skatteverket är den myndighet som har hand om dessa ärenden.

text: Folkbokföring -> Namn & namnändring --> Se även

text: Skatteverkets information om namn och namnändring

text: I Skatteverkets praxis har tidigare ansetts att det är "uppenbart inte lämpligt" att en man tar ett förnamn som traditionellt bärs av kvinnor, eller vice versa. Begäran om sådana namnändringar har därför inte godkänts. Genom

text: RÅ 2009 ref. 55

text: har denna praxis ändrats, så att sådana namnändringar numera godkänns.

heading: 34 §

text: 34 §


author: Daniel Berger och Tizian Tang

text: Lagen om anställningsskydd (

text: anställningsskyddslagen

text: eller LAS) reglerar förhållandet mellan

text: arbetstagare

text: och

text: arbetsgivare

text: och är inte tillämplig på

text: uppdragstagare

text: . Gränsen mellan arbetstagare och uppdragstagare är inte alltid helt lätt att dra men utmärkande för ett

text: anställningsavtal

text: är att det inte avser ett visst arbete eller resultat, utan att arbetstagaren fortlöpande ställer sin arbetskraft till arbetsgivarens förfogande. Det omvända gäller för ett uppdragsavtal som just går ut på att prestera ett visst arbete eller resultat.

text: Ett

text: anställningsförhållande

text: kan upphöra genom uppsägning (

text: 7 §

text: ) eller avsked (

text: 18 §

text: ). Vid uppsägning avslutas inte anställningsavtalet omedelbart, utan under en viss uppsägningstid (

text: 11 §

text: ) har arbetstagaren rätt till lön och andra anställningsförmåner även om denne inte längre har några arbetsuppgifter. Ett avskedande innebär ett omedelbart skiljande från anställningen utan uppsägningstid, men är endast aktuellt när arbetstagaren har grovt åsidosatt sina åligganden mot arbetsgivaren.

text: För arbetstagare i allmän tjänst gäller även

text: Lag (1994:260) om offentlig anställning

text: (LOA).

heading: 1 §

text: 1 §

text: Lagen om anställningsskydd är

text: semidispositiv

text: och kan inskränkas genom

text: kollektivavtal

text: . Träffas avtal om något som ger arbetstagare sämre skydd eller rättigheter är det avtalet ogiltigt.

heading: 2 §

text: 2 §

text: Det

text: presumeras

text: att en anställning gäller tills vidare (fast anställning) om inget annat anges. Bevisbördan ligger på den som hävdar att annan anställningsform än tillsvidareanställning föreligger.

text: Arbetstagaren har rätt till att direkt frånträda sin tjänst i de fall arbetsgivaren exempelvis inte betalar ut lön eller andra förmåner som arbetstagaren har rätt till.

heading: 4 §

text: 4 §

heading: 5 §

text: 5 §

text: En provanställning saknar uppsägningstid. Arbetsgivaren har en fri prövningsrätt och behöver inte uppge skäl för att avbryta en provanställning. Ett avbrytande av en provanställning kan inte prövas enligt LAS. Det kan dock bli aktuellt att angripa det med stöd av andra rättsliga grunder som t.ex. Lagen (

text: ) om medbestämmande i arbetslivet (MBL) eller

text: Diskrimineringslagen (2008:567)

heading: 6 §

text: 6 §

text: Vid en övergång av verksamhet sker en automatisk övergång av alla kollektivavtalsbestämmelser om förvärvaren inte redan är bunden av annat kollektivavtal enligt

text: 28 § 1 st.

text: MBL. Om förvärvaren är bunden av annat

text: kollektivavtal

text: har detta företräde. De individuella arbetsvillkoren som gällde för

text: arbetstagarna

text: hos överlåtaren gäller dock hos förvärvaren i ett år enligt den s.k. ettårsregeln i

text: 28 § 3 st.

text: MBL.

text: Övergångsbegreppet förutsätter ett byte av arbetsgivare. Överlåtelse av aktier i ett företag är alltså inte övergång av verksamhet då det inte innebär ett byte av arbetsgivare. Överlåtelsen ska ha skett i en avtalsenlig kontext vilket innebär att det inte nödvändigtvis måste vara fråga om köp eller försäljning av verksamhet (även om detta är det vanligaste) utan även entreprenörsbyte, avveckling av dotterbolag, övertagande av koncession etc. omfattas av

text: 6 b §

text: 6 b §

text: tillkom för att anpassa svensk rätt till

text: företagsöverlåtelsedirektivet 2001/23/EG

text: , varför

text: EG-domstolen

text: s tolkning av direktivet är avgörande vid bedömningen om en övergång av verksamhet har skett. Enligt

text: Spijkersdomen (EG-domstolen C-24/85)

text: är den avgörande frågan om verksamheten vid övergången har bevarat sin identitet – har en bestående ekonomisk enhet gått över?

text: Den frågan ska avgöras efter en helhetsbedömning av samtliga omständigheter kring övergången. Sju kriterier har särskild betydelse vid denna helhetsbedömning:

text: Arten av företag eller verksamhet,

text: frågan om företagets materiella tillgångar, såsom byggnader och lösöre har överlåtits eller inte,

text: värdet av överlåtna immateriella tillgångar vid överlåtelsetidpunkten (good-will, varumärken etc.),

text: om majoriteten av de anställda har tagits över eller inte,

text: om kunder tagits över eller inte,

text: graden av likhet mellan mellan verksamheten före och efter överlåtelsen, samt

text: i förekommande fall under vilken tidsperiod verksamheten har legat nere.

text: EG-domstolen har fastslagit att även den situationen att ett företag överför en av sina entreprenader till ett annat företag, i syfte att det senare företaget ska färdigställa entreprenaden, kan omfattas av företagsöverlåtelsedirektivet. Men endast om det sker en övergång av en organiserad helhet av beståndsdelar som gör det möjligt att på ett stabilt sätt fortsätta överlåtarens aktiviteter.

heading: 6 b §

text: 6 b §

text: En uppsägning kan antingen bero på

text: arbetsbrist

text: eller

text: personliga skäl

text: . En arbetsgivare är skyldig att uppge skälen till uppsägning vid arbetsbrist. Enligt praxis från arbetsdomstolen godtas normalt uppsägningsskäl som hänför sig till arbetsbrist. Med hänsyn till

text: arbetsgivarprerogativet

text: prövar arbetsdomstolen så gott som aldrig arbetsgivarens ekonomiska bedömningar vid påstående om arbetsbrist.

text: En uppsägning är aldrig sakligt grundad om inte arbetsgivaren först har uppfyllt sin

text: omplaceringsskyldighet

text: En övergång av en verksamhet enligt

text: 6 b §

text: utgör i sig inte saklig grund för uppsägning, men i samband med detta kan det uppstå arbetsbrist vilket i regel är saklig grund för uppsägning.

heading: 7 §

text: 7 §

text: Kravet på att uppsägningen ska vara skriftlig samt innehålla fullföljdshänvisningar gäller endast uppsägningar från arbetsgivarens sida. Lagen reglerar ej vilken form eller med vilket innehåll en uppsägning från arbetstagaren ska ha.

heading: 8 §

text: 8 §

text: Paragrafen är

text: semidispositiv

text: och kan åsidosättas genom

text: kollektivavtal

text: . Det är även tillåtet att genom ett personlig avtal med arbetstagaren avtala om förmånligare villkor för denne än de som står stadgade i lagen. Vid beräkning av anställningstid tillämpas metoden i

text: 3 §

heading: 11 §

text: 11 §

text: Då den anställde inte är arbetslös förrän uppsägningstidens slut har denne rätt till samma ersättning som om anställningen hade fortlöpt. Detta förutsatt att arbetstagaren står till arbetsgivarens förfogande för att när som helst kunna utföra arbete under hela uppsägningstiden förutom när arbetsgivaren förklarar arbetstagaren arbetsbefriad.

heading: 12 §

text: 12 §

text: En arbetsgivare kan vara skyldig att betala ut lön till arbetstagaren under uppsägningstiden beroende på situationen. Om en uppsagd arbetstagare som är arbetsbefriad mottager ersättning från annan anställning kan den tidigare arbetsgivaren dra av motsvarande belopp i sin ersättning till arbetstagaren. Dubbel lön under arbetsbefriad uppsägningstid är därför i princip inte möjligt.

text: Inkomster från bisysslor eller förvärvsarbete från enskild firma ska i regel ej räknas av.

text: Med annan godtagbar anställning avses jobb som kan åtagas utan olägenhet för arbetstagaren. I bedömningen tas hänsyn till bl.a. lön, personliga förhållanden, arbetsort och kompetens.

text: Bevisbördan ligger på arbetsgivaren.

heading: 13 §

text: 13 §

text: Detta gäller dock inte när arbetstagaren själv har sagt upp sig från sitt arbete utan endast när denne är uppsagd av arbetsgivaren.

text: Förflyttning är endast förbjudet i det fall arbetssökandesituationen försämras. Om det däremot förbättras måste arbetstagaren acceptera förflyttningen.

text: Arbetstagarens rätt till ledighet för att söka annat arbete under uppsägningstiden anses gälla vid anställningsintervjuer och besök hos arbetsförmedlingen. Att endast åka runt på måfå och söka jobb hos olika arbetsgivare ger inte rätt till ledighet.

heading: 14 §

text: 14 §

text: För att ett avskedande ska kunna komma ifråga krävs att det ska röra sig om ett sådant avsiktligt eller grovt vårdslöst beteende som inte ska behöva tålas i något rättsförhållande. Uppsåtlig brottslighet eller ohederligt handlande riktat mot arbetsgivaren eller arbetskollegor utgör normalt grund för avskedande. Även tillgrepp av saker med lågt värde från arbetsplatsen kan leda till avsked. Illojal konkurrens (se

text: uppsägning p.g.a. personliga skäl

text: ) är normalt tillräcklig grund för avskedande.

text: Vid bedömningen av om det föreligger grund för avskedande sker i allmänhet en värdering av misskötsamhetens karaktär och arbetstagarens ställning m.m. Men till skillnad från när en prövning av om saklig grund föreligger för uppsägning p.g.a. personliga skäl enligt

text: 7 §

text: tillmäts inte ålder, anställningstid, tidigare felfri tjänstgöring etc. någon betydelse vid bedömningen.

text: Det finns ingen uppsägningstid vid avskedande och en arbetsgivare har heller ingen

text: omplaceringsskyldighet

text: . Däremot måste arbetsgivaren lämna besked om avsked till arbetstagaren minst en vecka i förväg enligt

text: 30 §

heading: 18 §

text: 18 §

text: Permittering är när arbetsgivaren tillfälligt befriar arbetstagaren från arbetet. Det innebär inte att anställning avslutas. Detta kan hända när ett tillverkningsföretag producerar mer än vad som säljs. Det kan då helt enkelt vara mer ekonomiskt att stänga av maskinerna än att låta dem vara igång. Rätten till lön för arbetstagaren kvarstår dock under permitteringen.

heading: 21 §

text: 21 §

text: Turordningsregler tillämpas endast vid

text: arbetsbristuppsägningar

text: . Dessa regler kan dock åsidosättas genom

text: kollektivavtal

text: då paragrafen i sin lydelse är

text: semidispositiv

text: Huvudregeln är att den som senast blev anställd ska vara den förste som får gå vid en

text: arbetsbristuppsägning

text: . Om en arbetsgivare har högst tio anställda kan två nyckelpersoner undantas från turordningen. Dessa väljs av arbetsgivaren som dock måste motivera att dessa två personer är av särskild betydelse för den fortsatta verksamheten.

text: Turordningskretsar kan även bestämmas för olika driftsenheter. En driftsenhet är i regel ett geografiskt avgränsat område. Det kan vara frågan om två olika driftsenheter ifall verksamheterna befinner sig på två olika orter.

text: Genom

text: kollektivavtal

text: kan särskilda turordningslistor upprättas. De får dock inte strida mot god sed på arbetsmarknaden eller mot diskrimineringslagstiftningen.

text: När

text: arbetsbristuppsägningar

text: sker kan det ibland bli aktuellt med omplacering för vissa av de anställda som får stanna kvar hos arbetsgivaren. De kan då få andra arbetsuppgifter än tidigare. Denna rätt till att få behålla ett jobb på arbetsplatsen gäller förutsatt att arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för de nya arbetsuppgifterna. Arbetstagaren anses vara tillräckligt kvalificerad för den nya uppgiften om det inte tar mer än sex månader att lära sig arbetet.

heading: 22 §

text: 22 §

text: Denna bestämmelse gäller endast vid

text: arbetsbristuppsägningar

text: och är tvingande. För att någon ska anses omfattas av bestämmelsen ska personens arbetsförmåga vara nedsatt. Det rör sig oftast om permanenta funktionshinder som gör det svårt att behålla eller få anställning. Denna person måste även särskilt ha beretts arbete på platsen p.g.a. den nedsatta arbetsförmågan för att omfattas av skyddet. Det kan vara frågan om en arbetsmarknadsåtgärd eller efterföljande av en företagspolicy där arbetsplatsen anpassas efter personen med den nedsatta arbetsförmågan.

heading: 23 §

text: 23 §

text: Bestämmelsen tillämpas när ett tidigare

text: anställningsförhållande

text: har avslutat p.g.a.

text: arbetsbrist

text: . Den uppsagda arbetstagaren har då under nio månaders tid från uppsägningen rätt till att, under vissa förutsättningar, återfå en anställning hos arbetsgivaren.

text: Rätten till återanställning gäller även nya arbetsuppgifter förutsatt att arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för dessa uppgifter. Arbetstagaren anses vara tillräckligt kvalificerad för den nya uppgiften om det inte tar mer än sex månader att lära sig arbetet.

heading: 25 §

text: 25 §

text: En deltidsanställd är en person som är anställd med lägre sysselsättningsgrad än en heltidsanställd. I vissa fall kan även andra anställningsformer såsom tidsbegränsat projektanställda anses vara deltidsanställda. Det finns inga krav i praxis eller i förarbeten på att den deltidsanställde måste anmäla sitt intresse en viss tid i förväg. Det ska i princip gå att anmäla sitt intresse när tjänsten utlyses.

heading: 25 a §

text: 25 a §

text: Vad som är skälig övergångstid och skäligen borde ha godtagits varierar från fall till fall. Vid bedömning av vad som kan utgöra skälig övergångstid får hänsyn tas till vilka möjligheter den företrädesberättigade har att frigöra sig från ett eventuellt åtagande och arbetsgivarens intresse av att anställningen tillträds.

heading: 27 §

text: 27 §

text: Trots att arbetsgivaren på arbetstagarorganisationens begäran om en förhandling är skyldig att avvakta med uppsägningen tills förhandlingen ägt rum föreligger ingen skyldighet för arbetsgivaren att ändra på uppsägningsbeslutet.

text: En underrättelse enligt denna paragraf kallas ibland "LAS-varning".

heading: 30 §

text: 30 §

text: Med att tvisten har slutligt avgjorts menas att eventuell dom har vunnit

text: laga kraft

text: eller att tvisten nått sin slutliga lösning på annat sätt, t.ex. att parterna har förlikats. Särskilda skäl som berättigar till att arbetstagaren stängs av från arbetet innan tvisten slutligt avgjorts är t.ex. om uppsägningen beror på att arbetstagaren har gjort sig skyldig till sexuella trakasserier av kollega.

heading: 34 §

text: 34 §

text: Om omständigheterna skulle ha räckt till en uppsägning men inte ett avsked ogiltigförklaras inte avskedandet. Arbetsgivaren blir dock skyldig att utge ersättning till arbetstagaren motsvarande anställningsförmåner under uppsägningstiden samt allmänt skadestånd (se

text: 38 §

text: Utgångspunkten vid avsked är att anställningen inte består till dess att tvisten har slutligt avgjorts, alltså det motsatta till vad som gäller vid uppsägning enligt

text: 34 §

heading: 35 §

text: 35 §

text: Se

text: lagakraftvunnen dom

heading: 37 §

text: 37 §

text: Skadeståndet delas upp i två delar: ekonomiskt skadestånd samt allmänt skadestånd.

text: Det ekonomiska skadeståndet består av ersättning för uppkomna skador. Även framtida beräkningsbara skador kan medräknas. Ersättningen ska i princip kunna styrkas med summor på eventuella bortfall av inkomster eller uppkomna kostnader som tillkommit p.g.a. att arbetsgivaren brutit mot bestämmelserna i LAS.

text: Det allmänna skadeståndet beräknas utan anknytning till någon faktisk förlust eller utgift för arbetstagare. Det agerar oftast som en sanktion för arbetsgivaren som brutit mot bestämmelserna i LAS. Ersättning för kränkning är ett allmänt skadestånd.

text: Nedsättning av skadestånd tillämpas mycket restriktivt.

heading: 38 §

text: 38 §

text: Denna paragraf behandlar det normerade skadeståndet, vilket utgår till arbetstagaren enligt tabellen. Anledningen till detta är att även om en domstol har förklarat en uppsägning eller ett avskedande ogiltigt kan arbetsgivaren aldrig påtvingas ett

text: anställningsförhållande

text: . Det skulle vara att inkräkta på

text: arbetsgivarprerogativet

heading: 39 §

text: 39 §


text: Polislagen

text: (PL) reglerar polisens verksamhet. Regler för ordningsvakter återfinns i

text: Lag (1980:578) om ordningsvakter

text: och för väktare i

text: Lag (1974:191) om bevakningsföretag

text: . Särskilda regler finns även för

text: militärpoliser

text: beredskapspoliser

text: parkeringsvakter

text: säkerhetskontroll vid flygplatser

text: kustbevakningen

text: tullen

text: och

text: järnvägspersonal

text: Polisväsendet ankommer på staten och utgör laglig kårverksamhet, olovlig kårverksamhet regleras i

text: 18 kap. 4 §

text: BrB. Polisyrket omfattas av skyddsregler enligt

text: 17 kap.

text: BrB och särskilda straffansvarsregler i

text: 20 kap.

text: BrB.

heading: 1 §

text: 1 §

text: Polisens befogenhetstilldelning sker i form av en skyldighet att agera i p.1-3 och utgör polisens kärnverksamhet.

text: Verksamhet som inte beror på brott utan innan brott har skett, information och undervisning till allmänheten om brottsrisker hör under denna punkten.

text: Polisen skall utöva trafikövervakning samt allmän övervakning och vara beredda att rycka in och motverka brott. All övervakning skall så gott det går ske öppet men kan beroende på ändamålet ske i det dolda.

text: Polisen skall ta upp anmälan om brott, bedriva spaning och utreda brott. Polisen har en skyldighet att ta emot varje anmälan om brott utan uppskov och anmälan kan göras såväl muntligen som skriftligen hos vilken polismyndighet som helst se JO 1988/89 s. 73 och JK 2008-04-02 dnr

text: . Undantag föreligger om anmälaren uppträder våldsamt eller försvårar att anmälan tas upp.

text: Polisen har en serviceskyldighet utanför den normala polisverksamheten och en hemlös skulle i praktiken få sova på polisstationen en natt. Självmord är inget brott men trots det anses polisen ha en skyldighet att hindra människor från att begå självmord.

text: Reglerar polismyndighetsärenden som då

text: tillstånd utfärdas

text: eller då polis enligt författning skall biträda annan myndighet med

text: handräckning

heading: 2 §

text: 2 §

text: Paragrafen reglerar skydd av hotade personer och vittnen. Skyddade identiteter för poliser regleras i

text: lagen (2006:939) om kvalificerade skyddsidentiteter

text: . En polisman uppgift om personliga förhållanden som namn kan med stöd i

text: 39 kap. 3 §

text: OSL hållas hemliga och vad gäller bärande av namnbricka får polisman får själv välja om namnbricka skall bäras eller inte, se s. 17

text: rikspolisstyrelsens uniformsföreskrifter för polisväsendet (UniF-P)RPSFS 2004:10 FAP 798-1

text: . I

text: JO dnr. 3818-2008

text: uttalade JO att polisen i sin kontakt med enskilda bör präglas av öppenhet skall på en fråga uppge sitt riktiga namn, om det inte föreligger särskilda skäl.

heading: 2 a §

text: 2 a §

heading: 3 §

text: 3 §

heading: 4 §

text: 4 §

heading: 5 §

text: 5 §

heading: 5 a §

text: 5 a §

heading: 7 §

text: 7 §

heading: 7 a §

text: 7 a §

text: 1 st. Polisman får endast ingripa då det är nödvändigt (behovsprincipen) samt måste välja det lindrigaste alternativet för ingripandet om det finns flera olika alternativ (proportionalitetsprincipen) se

text: RÅ 1999 ref. 76

text: p. 5.5 för en utförlig genomgång av principen. En förekomst av risker för tredje man påverkar starkt mot att fatta beslut om ett ingripande. En situation där det förekommer våld kan komma att bedömas som uppenbart oförsvarlig om varken ingripandets art, faromoment eller övriga omständigheter motiverar behovet av våldsutövningen. Som alternativa handlingsvägar räknas även information som kan fås av personer utom polisväsendet och att polisen vid behov också söker biträde av sådana, exempelvis läkare, se

text: RH 1997:73

text: 2 st. reglerar situationers då behovs- och proportionalitetsprincipen inte ensamt räcker till för ett ingripande, nämligen de i

text: 2 kap.

text: RF uppräknade mänskliga rättigheterna.

heading: 8 §

text: 8 §

heading: 9 §

text: 9 §

heading: 10 §

text: 10 §

heading: 10 a §

text: 10 a §

heading: 11 §

text: 11 §

heading: 12 §

text: 12 §

heading: 12 a §

text: 12 a §

text: 1 st. ger polisen rätt att avvisa eller avlägsna någon. Avvisande innebär att en person inte ges tillträde till ett område. Avlägsnande att en person som redan befinner sig på en plats transporteras bort därifrån, vart spelar ingen större roll bara den avlägsnas en kort sträcka. Till skillnad från ett omhändertagande i st. 2 kan ett avlägsnande uppfattas som meningslöst då det föreligger en risk att en person som avlägsnas kan riskera återvända till platsen, se

text: NJA 2005 s. 385

text: 2 st. beskrivs tillfälligt omhändertagande och innebär ett avlägsnande med syfte att föra personen till en ny plats som kan, men inte behöver vara en kortare sträcka. Åtgärden innefattar ett påtvingat kroppsligt ingrepp av inte helt kort varaktighet men max sex timmar, se även

text: 11 §

text: . När detta tillämpas på en folkmassa så måste varje ordningsstörande person identifieras, det får inte tillämpas generellt på en folkmassa.

heading: 13 §

text: 13 §

heading: 13 a §

text: 13 a §

heading: 13 b §

text: 13 b §

heading: 13 c §

text: 13 c §

heading: 14 §

text: 14 §

heading: 15 §

text: 15 §

heading: 16 §

text: 16 §

heading: 17 §

text: 17 §

heading: 17 a §

text: 17 a §

heading: 18 §

text: 18 §

heading: 19 §

text: 19 §

heading: 20 §

text: 20 §

heading: 20 a §

text: 20 a §

heading: 21 §

text: 21 §

heading: 22 §

text: 22 §

heading: 23 §

text: 23 §

heading: 23 a §

text: 23 a §

heading: 24 §

text: 24 §

heading: 24 a §

text: 24 a §

heading: 24 b §

text: 24 b §

heading: 24 c §

text: 24 c §

heading: 24 d §

text: 24 d §

heading: 25 §

text: 25 §

heading: 26 §

text: 26 §

heading: 27 §

text: 27 §

heading: 28 §

text: 28 §

heading: 29 §

text: 29 §

heading: 30 §

text: 30 §


text: Konsumenttjänstlagen

text: (KtjL) omfattar bara tjänster som avser arbete på

text: lösa

text: eller

text: fasta saker

text: samt förvaring av lösa saker. Levande djur är dock undantagna, så varken veterinärvård eller hunddagis regleras av KtjL. Den gäller inte heller tillverkning av lösa saker, reparationer/installationer som ingår som en del av ett

text: konsumentköp

text: eller rena immateriella uppdrag.

text: I likhet med

text: KKöpL

text: är lagen tvingande, och har i övrigt likartade regler. De stora skillnaderna rör

text: hävning

text: 21 § 2

text: st) och

text: avbeställning

text: 42 §

text: ), där

text: näringsidkare

text: n normalt sett har rätt till viss ersättning för nedlagt arbete, samt

text: retentionsrätt

text: vid utebliven betalning.

text: Arbeten som sker på entrepenad, exempelvis installations-, underhålls-, förbättrings- och trädgårdsarbeten omfattas av KtjL. Under förutsättning att ena parten är en fysisk person som handlat för ändamål som faller utanför näringsverksamhet och motparten är en person som handlat för ändamål som har samband med egen näringsverksamhet så kan KtjL bli tillämplig även på andra tjänsteområden som inte finns uppräknade i lagtexten. Exempel på sådana områden som inte omfattas av lag men där den i vissa avseenden tjänar till vägledning för bedömning av parternas rättigheter och skyldigheter är hälso- och sjukvårdsområdet, socialtjänster eller utbildningstjänster, se

text: NJA 2011 s. 600

text: . Det avser således områden där KtjL kan ge uttryck för allmänna obligationsrättsliga principer tillämpliga inom tjänsteområdet, se

text: NJA 2011 s. 600

text: . KtjL fyller således ut även områden som inte är direkt reglerade av KtjL och då bara när en viss bestämmelse inte som enda uppgift har att tillvarata en viss sorts konsumentintresse. Uppdraget kan, utan att alla enskilda åtgärder har specificerats, avse att ett visst resultat ska uppnås. Blandade avtal, se

text: 2 §

text: . För en förklaring av småhusentreprenad, se rubriken till

text: 51 §

heading: 1 §

text: 1 §

text: För att bedöma när någon är att se som näringsidkare, se rörelsekriterierna i

text: 13 kap. 1 § IL

heading: 1 a §

text: 1 a §

text: KtjL omfattar enligt p. 1 sådana installationsarbeten där konsumenten tillhandahåller en stor del av materialet som ska installeras. Om däremot konsumenten kontaktar en näringsidkare och ber att den bygger något åt konsumenten som sedan levererar och installerar det färdiga föremålet så kan det vara ett köp och falla utanförKtjL. Sådana blandade avtal, avtal som avser köp, leverans och installation av en vara till ett gemensamt pris, kan ibland vara svåra att bedöma men kan falla in under p. 2. Ett blandat avtal kan under vissa förutsättningar vara att uppdela i en köp- och en tjänstedel (jfr

text: prop. 1984/85:110 s. 153

text: f. och prop. 1989/ 90:89 s. 64 f.). Det kan i sådana situationer behöva göras en avväggning mellan hur stor del som ekonomiskt sett avser köp och hur stor del som avser utförande av en tjänst samt om det krävts särskild fackkunskap, skicklighet eller utrustning och om varan efter installationen lätt kunde frigöras och sålunda behållit sin identitet eller inte, se

text: prop. 1984/85:110 s. 153

text: f. och prop. 1989/ 90:89 s. 64 f. och

text: NJA 2001 s. 138

text: . Om näringsidkaren däremot kommer hem till konsumenten och på plats installerar eller bygger något av saker som konsumenten redan hade hemma, så omfattas det av KtjL.

heading: 2 §

text: 2 §

text: Konsumenttjänstlagen

text: är tvingande till förmån för konsumenten. I konsumentsammanhang förekommer det även att man sänker kraven på bevisningens styrka för konsumenten, när det är fråga om omständigheter som är svåra att styrka fullt ut, se

text: RH 1997:99

heading: 3 §

text: 3 §

text: Vid den rättsliga bedömningen av om kravet på fackmässighet är uppfyllt utgår man från vad parterna har avtalat sinsemellan, se

text: Prop. 1984/85:110 s. 38

text: f. Tommy Iseskog,

text: Konsumenttjänstlagen

text: , 1986, s. 28 och

text: RH 2012:29

text: . Näringsidkaren ansvarar för ifall omhändertaget gods försvinner under förvaringstiden,

text: RH 1997:99

text: . I fall där det saknas en förteckning över avtalets innehåll och näringsidkaren inte vidtagit någon åtgärd för att informera konsumenten om lämpligheten av att förteckna åtminstone värdefull del av uppdraget samt om konsumentens version avseende uppdragets omfattning framstår som klart mera sannolikt än näringsidkarens version så får näringsidkaren, med beaktande av omsorgsplikten, ansvara för bristen att det saknas en förteckning över uppdragets innehåll, jmf

text: RH 1997:99

heading: 4 §

text: 4 §

text: Bestämmelsen förklarar den omsorgs- och upplysningsplikt som ges näringsidkaren i

text: 4 § 1 st.

text: se

text: RH 2012:29

text: . Med nytta avses ekonomisk nytta, se

text: RH 2012:29

text: . Begreppet rimlig nytta för konsumenten kan sätta ett ekonomiskt tak för tjänster så reparationskostnad inte överstiger kostnad för att införskaffa ett nytt likadant föremål, ARN 1991-5209. Näringsidkare som på konsumentens begäran åtar sig att utföra en tjänst som näringsidkaren avrått ifrån, bör ur bevissynpunkt skaffa sig konsumentens skriftliga bekräftelse på att avrådande har skett, se

text: prop. 1984/85:110 s. 166

text: f. och

text: RH 2012:29

text: . Med stöd av ARN så ska avrådande ske om det är omöjligt att utföra ett fackmässigt arbete samt om resultatet av tjänsten är osäkert,

text: RH 2012:29

text: . Vad gäller utformningen av avrådan ställs det vissa krav för att den ska anses vara godtagbar - en avrådan bör vara klar och tydlig samt inte lämna utrymme för olika tolkningsmöjligheter, den ska exempelvis inte innehålla olika handlingsalternativ eller endast bestå av allmänna råd i saken, se

text: RH 2012:29

text: . Skyldigheten att avråda innebär en särskilt långtgående upplysningsplikt för näringsidkaren, se

text: RH 2012:29

heading: 6 §

text: 6 §

text: Paragrafen avser situationer där en tjänst utförs och det framkommer behov av tilläggsarbete i förhållande till den ursprungligen begärda tjänsten.Med tilläggsarbete avses inte helt nya saker, se ARN 1999-5051 och

text: prop. 1984/85:110 s. 178

heading: 8 §

text: 8 §

text: Fel föreligger om kraven på fackmässighet och omsorg i

text: 4 §

text: inte når upp till vad konsumenten har fog att förvänta,

text: RH 1998:60

text: . Näringsidkaren ansvarar för entrepenaden tills den är avlämnad och den ska då avlämnas felfri. Det är fel om; * arbetet inte utförts fackmässigt,

text: 4 §

text: , * näringsidkaren brustit i den omsorg som kan krävas för att tillgodose beställarens intressen oberoende om vem som orsakat bristen

text: 4 §

text: , * arbetet inte uppnår de krav som ställs i offentligrättsliga säkerhetsföreskrifter

text: 5 §

text: , * det finns brister i arbetet

text: 9 §

text: , * det finns brister i använt material

text: 9 §

text: , * det finns avvikelser pga. försämring

text: 12 §

text: . * det finns avvikelser som inte kan hänföras till någondera part eller som beror på näringsidkaren

text: prop. 1984/85:110 s. 188

text: , * det finns avvikelser som beror på ren våda och olyckshändelse inklusive force majeure,

text: prop. 1984/85:110 s. 188

text: . Näringsidkaren ansvarar däremot inte om ett fel beror på konsumenten. Sådana fel kan i vissa fall ändå komma att belasta näringsidkaren om den inte garderar sig, se

text: 6 §

text: om hur näringsidkaren kan skydda sig.

heading: 9 §

text: 9 §

text: En sammanställning av vad som utgör fel, se kommentaren till

text: 9 §

heading: 12 §

text: 12 §

text: Reklamationstidsfristerna utgör minsta lagliga tid och det får inte uppställas kortare reklamationsfrister än vad som anges i paragrafen. Preskriptionstiden räknas inte från när konsumenten ingår avtalet eller får sin faktura utan då arbetet avlämnas. Med att konsumenten märkt eller borde ha märkt felet avses att konsumenten upptäckt att ett fel uppstått och insett att felet beror på den utförda tjänsten, se ARN 2007-7439.

text: En näringsidkare som gör gällande att en konsument vid en viss tidpunkt märkt ett fel har bevisbördan för denna omständighet, jfr Svea HovR mål T 10645-11 från 2012-09-12 och Göta HovR mål T 2308-12 från 2012-12-21.

heading: 17 §

text: 17 §

text: 1 st: Ju slarvigare entreprenören varit, desto mer besvär får den stå ut med när det kommer till avhjälpande.

text: 2 st: Konsumenten har ingen skyldighet att begära att näringsidkaren avhjälper när den reklamerar utan det är näringsidkarens ansvar att tillvarata sin rätt att avhjälpa genom att agera och meddela beställaren om den önskar göra detta. Om näringsidkaren meddelar att den avser att avhjälpa så måste beställaren bereda näringsidkaren möjlighet till detta om inte några särskilda skäl talar emot det, se ARN 2007-7439. Om näringsidkaren avvisar att det är fel i tjänsten har beställaren rätt att avhjälpa skadan hos någon annan. Om beställaren kan visa att felet beror på näringsidkaren kan den i efterhand kräva ersättning för avhjälpandeutgiften.

text: 3 st: Om konsumenten lämnat in föremål börjar skälig tid för avhjälpande att löpa efter att beställaren återigen lämnat in föremålet för avhjälpande, se prop. 1984/85 s. 231. . Om näringsidkaren hämtat föremålet börjar skälig tid för avhjälpande att löpa efter att konsumenten meddelat näringsidkaren att föremålet kan hämtas, se prop. 1984/85 s. 231. Vid byggnadsarbeten börjar tidsfristen för avhjälpande löpa från och med att näringsidkaren har beretts möjlighet att komma åt utrymmet, näringsidkaren ska ges ett par olika tidpunkter det räcker inte med bara ett, se prop. 1984/85 s. 231.

heading: 20 §

text: 20 §

text: Rätt till prisavdrag kräver att konsumenten på något sätt lidit skada till följd av felet och att konsumenten inte haft fog tro de kunde komma att lida skada, se

text: RH 1998:60

text: . Det är tillräckligt med en oprecis instruktion för att rätten till prisavdrag ska bortfalla, se RH1998:60. Det sista är närmast att tolka som att även en oprecis instruktion kan utgöra grund för att det ska anses föreligga fog för en viss uppfattning.

heading: 21 §

text: 21 §

text: Ett hinder utanför ens kontroll föreligger om hindret inte hade kunnat förutsägas. I ARN 2002-6320 skadades föremål som näringsidkaren vårdade pga. av att det en vinter snöat. Detta ansågs inte vara en situation utanför näringsidkarens kontroll då den kunde räknat med att det skulle komma att snöa och var tvungen att gardera sig mot skador pga. snöfall. Det går inte att samtidigt få ersättning pga.

text: och

text: 32 §§

text: , se ARN 2002-6320. I ARN 2002-6320 yrkade en konsument ersättning för skador som uppkommit både under tiden den varit hos en näringsidkare samt skador som uppkommit efter att föremålet lämnat företaget. ARN ansåg att ersättning endast kunde ges för skada som hade samband med den aktuella skadehändelsen.

heading: 31 §

text: 31 §

text: För att reglerna om småhusentreprenad ska kunna tillämpas så krävs att följande två förutsättningar är uppfyllda; 1. en byggnad inrättas till bostad åt en eller två familjer och, 2. arbetet avser uppförande eller tillbyggnad av en sådan byggnad. Reglerna om småhusentreprenad kräver således att arbetet på något vis skapar eller ökar byggnadens volym,

text: prop. 2003/04:45 s. 131

text: . Med "uppförande" så avses att resultatet av arbetet kommer att vara ett nytt hus. Med "tillbyggnad" avses åtgärder som syftar till att öka ett småhus volym, vare sig det sker i horisontellt eller vertikalt plan. Som tillbyggnad bör inte räknas åtgärder av ringa omfattning och betydelse, såsom anordnande av en mindre veranda, balkong och liknande, se

text: prop. 1985/86:1 s. 675

text: f.

text: Ombyggnader samt arbeten av mindre omfattning faller alltså utanför begreppet då de inte modifierar byggnadens volym.

heading: 51 §

text: 51 §