text: Den svenska strategin för motståndskraft antogs den 26 februari:

text: Nationell strategi för motståndskraft i samhällsviktig verksamhet 2026–2030

type: stycke

heading: Artikel 4

text: Artikel 4

type: sektion

type: kommentar


label: Frequently Asked Questions – Data Act

note: Europeiska kommissionen


text: Definitionen av «produkt med digitala element» avgränsar förordningens sakliga tillämpningsområde. Kommissionens FAQ, avsnitt 1.2, går igenom vad som omfattas — fristående programvara, fast programvara (firmware), hårdvara samt lösningar för fjärrbehandling av data — och vad som faller utanför (t.ex. fristående SaaS- och molntjänster, jfr

text: fjärrbehandling av data

text: i 3.2).

label: CRA FAQ, avsnitt 1.2 – Vad är en produkt med digitala element?

heading: Artikel 3.1

text: Artikel 3.1

text: «Fjärrbehandling av data» är det rekvisit som avgör om en uppkopplad tjänst (t.ex. en webbplats eller molntjänst som stöder en produkts funktion) följer med produkten in i förordningens tillämpningsområde. FAQ, avsnitt 1.2, behandlar gränsdragningen, och skäl 12 undantar webbplatser som inte stöder produktens funktion.

label: CRA FAQ, avsnitt 1.2 – Produkter med digitala element och fjärrbehandling

heading: Artikel 3.2

text: Artikel 3.2

text: «Programvara» definieras som den del av ett elektroniskt informationssystem som utgörs av datorkod. FAQ, avsnitt 1.2, bekräftar att fristående programvara och fast programvara (firmware) som släpps ut på marknaden separat är produkter med digitala element i den mening som avses i

label: CRA FAQ, avsnitt 1.2 – Är fristående programvara eller firmware produkter med digitala element?

heading: Artikel 3.4

text: Artikel 3.4

text: «Hårdvara» — ett fysiskt elektroniskt informationssystem, eller delar av ett sådant, som kan behandla, lagra eller överföra digitala data. FAQ, avsnitt 1.2, exemplifierar omfattningen, från grundläggande komponenter (integrerade kretsar, moderkort, sensorer) till konsumentenheter och komplexa enheter.

label: CRA FAQ, avsnitt 1.2 – Vilka former kan en produkt med digitala element ha?

heading: Artikel 3.5

text: Artikel 3.5

text: «Elektroniskt informationssystem» är överbegreppet som definitionerna av

text: programvara

text: och

text: hårdvara

text: bygger på. FAQ, avsnitt 1.2, använder begreppet för att förklara vad en produkt med digitala element är.

label: CRA FAQ, avsnitt 1.2 – Definitioner

heading: Artikel 3.7

text: Artikel 3.7

label: Cyber Resilience Act – Implementation Frequently Asked Questions

label: Utkast till vägledning för tillämpningen av cyberresiliensförordningen

note: Europeiska kommissionen, utkast


text: Domstolsverket har översatt avgörandet till svenska


text: An unofficial translation is available from the Riksdag

categories: Lagar inom konstitutionell rätt|Successionsordning (1810:0926)


author: Ellinor

text: Avtalslagen

text: är stommen i svensk avtalsrätt och reglerar allt från när man handlar en mjölk på ICA till om ett stort bolag är bundet av avtalet som chefen slutit med en konkurrent.

text: Avtalslagen

text: fungerar som en defaultlag som rycker in då det inte finns annan lagstiftning som är mer specifik,

text: speciell avtalsrätt

text: . Ett exempel är avtal inom konsumentförhållanden som även regleras inom speciell avtalsrätt med lagen avtalsvillkor inom konsumentförhållanden.

text: Avtalslagen

text: berör bara själva avtalsslutandet. Om produkten man köpt är felaktig eller motsvarande är inte

text: avtalslagen

text: aktuell utan då gäller istället regelverken inom köprätten.

text: Avtalslagen

text: är över 100 år gammal och många delar av avtalsrätten har utvecklats betydligt i domstolarnas praxis. Christina Ramberg, professor i handelsrätt, har utarbetat en kodifikation ("restatement") av gällande avtalsrätt under namnet

text: Avtalslagen 2020

text: Löftesprincipen

text: är huvudregel för avtalsslutande i svensk rätt. Ett avtal sluts i två led. Först lämnar någon ett

text: anbud

text: sedan svarar motparten med en

text: accept

text: (ett godkännande svar) och så uppstår ett avtal.

text: Avtalslagens

text: första kapitel är tillämpligt på all slags avtalsslutande i svensk rätt. Bestämmelserna är dock

text: dispositiv

text: a. Har parterna bestämt något annat sätt att sluta sina avtal på gäller alltså det. Undantaget är avtal där det finns tvingande lagstiftning som kräver en annan form för avtalsslutande, exempelvis vid fastighetsköp. Vid fastighetsköp är man inte bunden vid sina bud enligt

text: löftesprincipen

text: utan först då man skrivit på kontraktet. När det finns tvingande lagstiftning kan parterna inte heller bestämma över hur de vill ingå sina avtal.

heading: 1 kap. Hur man sluter avtal

text: 1 kap. Hur man sluter avtal

text: Anbud

text: och svar måste vara exakt lika för att ett bindande avtal ska uppkomma. Den som avger ett

text: anbud

text: är bunden av det och likaså den som avger accepten. Om svaret avviker från anbudet är den som svarat bunden av svaret som om han givit ett nytt anbud (se

text: 6 § 1

text: st om så kallad

text: oren accept

text: ). Man måste dock inte upprepa hela innehållet i anbudet för att svaret ska bli bindande. Det räcker med ett bekräftande svar för att anbud och svar ska anses vara lika. Kontrollera också att det rör sig om ett bindande

text: anbud

text: och inte om ett

text: utbud

text: (jfr

text: 9 §

text: Bestämmelserna i lagens första nio paragrafer är

text: dispositiv

text: a.

text: Löftesprincipen

text: gäller inte för

text: formalavtal

text: och inte heller för

text: realavtal

heading: 1 §

text: 1 §

text: Till handa innebär att svaret ska ha kommit fram till mottagaren. Det krävs inte att mottagaren ska ha läst det för att kriteriet ska vara uppfyllt.

text: Att tiden räknas från en viss dag innebär att man räknar från dagen efter då brevet är dagtecknat. Om anbudsgivaren exempelvis vill ha svar inom tio dagar och daterar sitt anbud den 31 januari börjar man alltså räkna

text: acceptfrist

text: en den 1 februari.

heading: 2 §

text: 2 §

text: Första stycket anger

text: legal acceptfrist

text: som gäller om anbudsgivaren inte har angivit en tid inom vilken han vill få svar från mottagaren. Avgörande är om svaret kommit inom skälig tid. Skälig tid är den tid som anbudsgivaren subjektivt rimligtvis kunde beräkna vara bunden av anbudet och den tid det tar att skicka anbudet och accepten.

text: Vid muntliga anbud gäller inte

text: löftesprincipen

text: . Anbudsgivaren är bara bunden av sitt anbud om han får ett omedelbart svar på sitt muntliga anbud. Man kan avtala om en

text: acceptfrist

text: i anslutning till det muntliga anbudet och då gäller att anbudsgivaren är bunden av anbudet under fristen enligt huvudregeln.

heading: 3 §

text: 3 §

text: För sen accept gäller som ett nytt anbud. Den som svarar är alltså bunden av sitt svar trots att den ursprungliga anbudsgivaren inte längre är bunden av sitt anbud. Angående begreppet till handa se

text: 2 §

text: Andra stycket är en

text: reklamation

text: sregel och är ett undantag från huvudprincipen att man inte kan bli bunden av avtal utan att vara aktiv (så kallad

text: passivitetsbindning

text: eller

text: negativ avtalsverkan

text: ). Om den som avger svaret tror att han svarat inom

text: acceptfrist

text: en och anbudsgivaren inser detta (dvs är i

text: ond tro

text: ) har anbudsgivaren en skyldighet att meddela den som svarat att något avtal inte träffats. Annars blir anbudsgivaren bunden av sitt ursprungliga anbud som om svaret hade kommit inom rätt tid.

heading: 4 §

text: 4 §

text: När motparten tackat nej till anbudet är det inte längre bindande för anbudsgivaren.

heading: 5 §

text: 5 §

text: Första stycket rör de fall då accepten avviker från anbudet, så kallad oren accept. Anbud och accept måste ha exakt samma innehåll för att bindande avtal ska ha träffats. En oren accept är ett avslag på det ursprungliga anbudet och samtidigt ett nytt bindande anbud från den som svarat.

text: Andra stycket är en

text: reklamation

text: sregel och ett undantag från huvudprincipen att man inte kan bli bunden av avtal utan att vara aktiv (så kallad

text: passivitetsbindning

text: eller

text: negativ avtalsverkan

text: ). Om den som svarar tror att accepten överensstämde med anbudet (är i

text: god tro

text: och den ursprunglige anbudsgivaren vet om detta (är i

text: ond tro

text: ) måste anbudsgivaren meddela motparten om läget, annars blir han bunden av avtalet trots att accepten var oren.

heading: 6 §

text: 6 §

text: Ang begreppet till handa se

text: 2 §

text: . Återkallelsen måste inte ha någon speciell form dvs den kan vara både muntlig eller skriftlig.

heading: 7 §

text: 7 §

text: Rör anbud som gäller tills vidare (s. k.

text: stående anbud

text: ). Vid stående anbud kan anbudsgivaren kräva att få veta om motparten antar anbudet eller inte. Svarar motparten inte eller säger nej är anbudsgivaren inte längre bunden vid sitt anbud.

text: Andra stycket markerar än en gång att

text: avtalslagens

text: första kapitel är

text: dispositiv

text: t och påminner om att det finns avsteg från principen om att man inte kan bli bunden av avtal utan att aktivt acceptera avtalet. (s.k.

text: negativ avtalsverkan

text: eller

text: passivitetsbindning

heading: 8 §

text: 8 §

text: Enligt

text: löftesprincipen

text: har man rätt att reservera sig mot att bindas av sitt anbud genom att tydligt markera att man inte anser sig bunden av det (s.k.

text: utbud

text: ). Reservationen medför dock svarsplikt om någon skulle nappa på utbudet. Det krävs alltså ett svar för att avtal inte ska komma till stånd om någon skulle nappa på ett

text: utbud

text: I praktiken är det dock möjligt att det rör sig om ett

text: utbud

text: trots att man inte reserverat sig enligt paragrafen eftersom anbudet saknar någon av de kriterier som krävs enligt definitionen. Se

text: anbud

heading: 9 §

text: 9 §

text: Andra kapitlet utgör grunden för

text: mellanmansrätt

text: en och reglerar då man ger någon i uppdrag att t.ex. sluta ett avtal å ens vägnar. Här framgår hur en man får till stånd en giltig

text: fullmakt

text: och förhållandet mellan

text: huvudman

text: nen/fullmaktsgivaren och

text: tredje man

text: . Kapitlet reglerar även vad tredje man kan kräva om

text: fullmäktig

text: en inte kan binda

text: huvudman

text: nen. Förhållandet mellan

text: fullmäktig

text: och

text: huvudman

text: regleras i

text: 18 kap. 4 § handelsbalken

heading: 2 kap. Rättshandlande genom annan

text: 2 kap. Rättshandlande genom annan

text: En

text: fullmakt

text: är ett uppdrag att utföra någonting för en annans räkning.

text: Fullmakt

text: en kan vara både skriftlig och muntlig och kan även grundas på en persons handlande utåt mot tredje man.

text: Första stycket beskriver den rättsliga verkan mellan huvudmannen/fullmaktsgivaren och tredje man av att man ingår exempelvis ett avtal eller andra

text: rättshandling

text: ar med

text: fullmakt

text: Huvudman

text: nen och

text: tredje man

text: binds medan

text: fullmäktig

text: en står utanför avtalet. Se

text: 25 §

text: angående då en

text: fullmäktig

text: inte håller sig inom fullmaktens gränser.

text: Andra stycket reglerar

text: ställningsfullmakt

heading: 10 §

text: 10 §

text: Första stycket rör självständiga

text: fullmakt

text: er och

text: fullmäktig

text: ens

text: befogenhet

text: . Bestämmelsen aktualiseras då fullmäktigen handlat inom sin

text: behörighet

text: , men utanför sin

text: befogenhet

text: . Då gäller att han ändå bundit

text: fullmaktsgivaren

text: till

text: rättshandling

text: en om

text: tredje man

text: är i

text: god tro

text: För

text: § 18-fullmakt

text: er gäller istället att

text: behörighet

text: och

text: befogenhet

text: är samma sak.

heading: 11 §

text: 11 §

text: Paragrafen reglerar

text: återkallande av fullmakt

text: Huvudregeln är att det berättas i respektive fullmaktstyps paragraf hur fullmakten återkallas.

heading: 12 §

text: 12 §

text: Fullmakt genom meddelande till tredje man.

heading: 13 §

text: 13 §

text: Reglerar så kallad kungörelsefullmakt.

heading: 14 §

text: 14 §

text: Ställningsfullmakt

text: er återkallas genom att man skiljer fullmäktigen från tjänsten. På grund av Lagen om anställningsskydd (LAS) kan det vara svårt att åstadkomma. Det räcker inte med en omplacering utan det krävs ett effektivt avskiljande från tjänsten för att ställningsfullmakten ska anses återkallad.

text: Tillitsgrundsatsen

text: gäller!

heading: 15 §

text: 15 §

text: Skriftlig fullmakt är en handling som överlämnas till fullmäktigen och som ofta är underskriven.

text: Fullmakten måste vara i original. Vid köp av fast egendom ska fullmäktigen ha en skriftlig fullmakt se

text: 27 §

text: för att köpet ska bli gällande.

heading: 16 §

text: 16 §

text: Skriftliga fullmakter kan återkallas genom en

text: kraftlöshetsförklaring

text: om de t.ex. kommit bort.

heading: 17 §

text: 17 §

text: Paragrafen reglerar så kallade

text: § 18-fullmakt

text: er som också kallas uppdragsfullmakt. Uppdragsfullmakten grundas bara i förhållandet mellan

text: fullmäktig

text: en och

text: huvudman

text: nen och syns inte för tredje man i

text: god tro

text: . En återkallelse blir därför först gällande när huvudmannen meddelat fullmäktigen att fullmakten inte gäller längre.

heading: 18 §

text: 18 §

text: Om huvudmannen befarar att fullmäktigen kommer att missbruka en återkallad fullmakt måste han meddela en tredje man som är i god tro.

heading: 19 §

text: 19 §

text: En fullmakt är återkallad om huvudmannen sagt till fullmäktigen att han vill återkalla fullmakten och tredje man vet om det.

heading: 20 §

text: 20 §

text: Om huvudmannen dör är fullmakten fortfarande gällande om den används till dödsboets förmån

heading: 21 §

text: 21 §

text: Fullmäktigen får bara företräda huvudmannen inom de områden där huvudmannen har full

text: rättskapacitet

text: . Aktualiseras exempelvis om huvudmannen lider av psykisk sjukdom och har förvaltare.

heading: 22 §

text: 22 §

text: Reglerar om fullmaktsgivaren/huvudmannen är i konkurs.

heading: 23 §

text: 23 §

heading: 24 §

text: 24 §

text: Reglerar förhållandet mellan fullmäktigen och tredje man om fullmakten inte gäller och

text: fullmäktigens skadeståndsansvar

text: Om fullmäktigen handlar utanför sin

text: behörighet

text: eller utan

text: fullmakt

text: och tredje man är i

text: god tro

text: har fullmäktigen ett

text: strikt ansvar

text: att ersätta tredje mans skada. Bestämmelsen kallas falsus procurator.

text: Vid

text: ställningsfullmakt

text: er kan även fullmäktigens arbetsgivare bli skadeståndsansvarig om det finns synnerliga skäl se

text: 4 kap 1 § skadeståndslagen

heading: 25 §

text: 25 §

heading: 26 §

text: 26 §

text: Tredje stycket rör behörighetsöverskridande till nytta för huvudmannen. Om fullmäktigen överskrider sin

text: behörighet

text: enligt fullmakten är huvudregeln att rättshandlingen inte blir gällande mot fullmaktsgivaren/huvudmannen. Bestämmelsen ger dock ett undantag till huvudregeln och innebär att huvudmannen ändå blir bunden av avtalet om det som fullmäktigen avtalat om har blivit använt till hans nytta.

text: Ett annat undantag till huvudregeln om att fullmäktigen inte kan binda huvudmannen om han agerar utom sin behörighet är om huvudmannen,

text: ratihabera

text: r en rättshandling. Ratihaberingen kan ske antingen explicit men som godkännande räknas även exempelvis

text: konkludent handlande

text: . Exempel: A har givit B en skriftlig fullmakt om att B ska köpa päron till A. När B kommer till C är päronen slut. Istället köper B jordgubbar till A trots att han inte får det enligt fullmakten. Enligt huvudregeln har B då inte bundit A. A tycker dock om jordgubbar och äter upp dem. Han har då ratihaberat avtalet genom konkludent handlande. Avtalet blir då bindande mellan A och C trots att det var utanför vad B fick göra enligt den skriftliga fullmakten.

heading: 27 §

text: 27 §

text: Kapitlet är tvingande för alla slags

text: rättshandling

text: ar. Här regleras dels felskrivningar och misstag dels tveksamt beteende vid avtalsslutande från någondera parten. Vid bedömningen av om ett avtal är ogiltigt eller om man ska jämka avtalet tas speciell hänsyn till en eventuell svagare part (t.ex. en konsument)

heading: 3 kap. Gränsen för avtalsbundenhet dvs [[rättshandlingars ogiltighet]] och jämkning av oskäliga avtalsvillkor

text: En

text: rättshandling

text: är

text: ogiltig

text: om den som utfört den utsatts för råntvång. Det krävs ett mycket starkt hot mot den som tvingas för att bestämmelsen ska bli tillämplig jfr BrB

text: 8 kap 4 §

text: . Man säger att det inte ska finnas någon verklig vilja bakom handlingen. Ett exempel är att under pistolhot tvingas skriva på ett kontrakt.

text: När tvånget upphört är den tvingade dock skyldig att berätta för motparten att rättshandlingen är ogiltig för att den tvingade ändå inte ska bli bunden om motparten inte vet om hur rättshandlingen kom till. Dvs. han har

text: reklamation

text: sskyldighet till godtroende tredje man.

heading: 28 §

text: 28 §

text: En

text: rättshandling

text: är

text: ogiltig

text: om den som ingått den blivit tvingad till det av motparten eller om motparten inser att han blivit tvingad till det. Bestämmelsen rör så kallat lindrigt tvång som ogiltighetsgrund.

text: Tvånget måste ha orsakat rättshandlingen och hotet måste vara rättsstridigt. Exempelvis om man blivit utsatt för utpressning för att ingå ett avtal (jfr BrB

text: 9 kap 4 §

heading: 29 §

text: 29 §

text: Ogiltighetsgrunden svek (jfr BrB

text: 9 kap 1 §

text: Två rekvisit ska vara uppfyllda:

text: vilseledande genom lämnande av oriktiga uppgifter eller undanhållande av information

type: punkt

text: vilseledandet ska ha skett avsiktligen dvs. den som vilseleder ska ha

text: uppsåt

text: att göra det Den som vilseleder kan antingen vara motparten eller någon annan. Det räcker att motparten är i ond tro om

text: rättshandling

text: ens tillkomst för att den ska vara ogiltig.

type: lista

heading: 30 §

text: 30 §

text: Reglerar ogiltighet genom ocker. Bestämmelsen tillämpas restriktivt och det krävs ett uppenbart missförhållande mellan förmånen för motparten och det vederlag som utbetalats eller utlovats.

text: Exempel på ocker kan vara oskäligt hög ränta för att låna ut pengar s.k. kreditocker eller att någon köper en väldigt värdefull tavla av en annan person mot en struntsumma s.k. sakocker. Se även BrB

text: 9 kap 5 §

heading: 31 §

text: 31 §

text: Första stycket är ett uttryck för

text: tillitsgrundsatsen

text: och reglerar så kallade

text: förklaringsmisstag

text: . Bestämmelsen används mest motsatsvis/

text: e contrario

text: dvs. har man skrivit fel och motparten är i god tro är man bunden vid sin felskrivning. Vid

text: benefik

text: a rättshandlingar tolkas paragrafen inte e contrario.

text: Andra stycket reglerar när det inte beror på den som avger viljeförklaringen att det blir fel, förvanskning. I så fall är avgivaren inte bunden av felskrivningen. Felet ska ha uppstått under befordran av meddelandet (befordringsfel). Han måste dock

text: reklamera

text: felet om motparten inte har förstått att det blivit fel dvs är i

text: god tro

heading: 32 §

text: 32 §

text: Kallas för lilla

text: generalklausulen

text: och när man tillämpar den blir hela avtalet ogiltigt.

text: En omständighet vid avtalets tillkomst

text: Som strider mot tro och heder (framförallt ohederliga affärstransaktioner)

text: Motparten har insikt om omständigheten (dvs är i

text: ond tro

text: Tillämpas

text: restriktiv

text: t, men skulle exempelvis kunna aktualiseras om förutsättningarna för svek enligt

text: 30 §

text: inte är uppfyllda. Exempelvis om man inte kan bevisa

text: uppsåt

text: hos motparten.

heading: 33 §

text: 33 §

text: I linje med

text: tillitsgrundsatsen

text: kan en skenhandling bli bindande om den överlåts till en tredje man i god tro. Dvs om A och B har skrivit ett löpande skuldebrev för skens skull är det självklart inte gällande mellan dem. Skulle däremot B sälja skuldebrevet till C som inte har någon aning om att det är upprättat för skens blir det bindande mellan A och C.

heading: 34 §

text: 34 §

text: När det gäller löpande handlingar som exempelvis löpande skuldebrev kan man med bindande verkan överlåta dem utan att de är utgivna.

text: Bestämmelsen tolkas dock framförallt motsatsvis. En rättshandling måste vara utgiven för att vara gällande. Dvs om rättshandlingen inte givits ut spelar det ingen roll om tredje man är i god tro eller inte, någon bundenhet inträder inte.

heading: 35 §

text: 35 §

text: Detta är en

text: generalklausul

text: , som gör det möjligt att jämka

text: oskäliga avtalsvillkor

text: . Villkoret behöver inte ha varit oskäligt vid avtalets ingående, (i motsats till exempelvis i

text: 33 §

text: ) utan kan vara en effekt av ändrade förhållanden.

text: För tillämpning krävs att det rör sig om # Ett eller flera oskäliga avtalsvillkor # Villkoren ska vara oskäliga antingen vid avtalets tillkomst eller senare

text: Man kan både jämka avtalsvillkor och avtalet som helhet. En jämkning kan även få samma effekt som att avtalet ogiltigförklaras om det "jämkas till noll".Vid tillämpningen tar man hänsyn till partsställning.

text: Bestämmelsen används restriktivt, men är ändå omdebatterad. Det finns inga riktlinjer för vad som kan betecknas som oskäligt förutom domstolspraxis vilket kan göra det svårt att förutse effekterna av ett avtal. Några exempel på då paragrafen använts:

text: *Avtal om

text: skiljeförfarande

text: mellan en

text: näringsidkare

text: och en

text: konsument

text: förklarades vara utan verkan i

text: NJA 1981 s. 711

text: *En skiljeklausul i ett entreprenadavtal mellan näringsidkare och konsument lämnades utan avseende även när näringsidkaren var ett mindre företag i

text: NJA 1982 s. 800

text: *Avtal med skiljeklausul mellan två näringsidkare har skilt sig väsentligt från ett avtal mellan jämställda näringsidkare. Den svagare

text: part

text: en har ansetts vara i behov av samma skydd som en

text: konsument

text: mot ett skiljeavtal med åtföljande kostnadsrisker. Därför har skiljeklausulen lämnats utan avseende då den bedömts vara oskälig

text: NJA 1987 s. 639

text: *Exempel på då

text: 36 § avtalslagen

text: tillämpats analogt inom familjerätten är då ett preliminärt

text: bodelningsavtal

text: förklarats ogiltigt i

text: NJA 1982 s. 230

text: En bank har tillämpat ett villkor i en borgensförbindelse så att det har ansetts oskäligt med hänsyn till omständigheterna vid avtalets tillkomst. Villkoret lämnades därför enligt

text: 36 § avtalslagen

text: utan avseende i

text: NJA 1983 s. 332

text: *Arrendeavgift och indexklausul i ett år 1950 slutet

text: arrendeavtal

text: , avseende tomt för fritidsbostad och med en giltighetstid på 49 år, har jämkats med tillämpning av

text: 36 § avtalslagen

text: i

text: NJA 1983 s. 385

heading: 36 §

text: 36 §

text: Bestämmelsen förbjuder förfallpant. Man kan inte avtala om att en pant ska vara förverkad om pantgivaren t.ex. inte kan betala tillbaka pengarna han lånat.

text: Exempel: Om A lämnar en klocka i pant för att få låna pengar av B får B inte ta klockan och använda den själv när han inser att A inte kan betala tillbaka pengarna. B måste sälja klockan och får pengarna från försäljningen istället. Detta gäller även om A och B har kommit överens om att B får klockan om A inte kan betala tillbaka pengarna.

heading: 37 §

text: 37 §

text: Rör konkurrensbegränsande klausuler.

heading: 38 §

text: 38 §

text: Avtalslagens

text: två sista paragrafer reglerar dels tidpunkten för

text: ond tro

text: dels vem som får stå risken för att en handling inte kommer fram i tid.

heading: 4 kap. Allmänna bestämmelser

text: 4 kap. Allmänna bestämmelser

text: Paragrafen rör den så kallade

text: re integra

text: -bestämmelsen och reglerar vid vilken tidpunkt motpartens

text: goda

text: eller

text: onda tro

text: är avgörande. I regel är det när parten får kännedom om rättshandlingen som är den tidpunkt som är avgörande för om han anses vara i god eller ond tro.

text: Ett exempel är när en fullmäktig handlar i strid med sin

text: befogenhet

text: enligt

text: 11 §

text: . Fullmäktigen B ska köpa en bil åt huvudmannen A. Med sig till bilhandlaren har B en skriftlig fullmakt där det står att B får köpa en röd bil åt A. Något pris framgår inte av fullmakten, men innan B kom till bilhandlaren ringde A och sa att den maximalt fick kosta 80 000 kronor. Hos bilhandlaren har B helt glömt bort vad A sagt och köper en röd bil för 160 000 kronor åt A. När papprena skrivs på (vid kunskapspunkten) har bilhandlaren ingen aning om att B egentligen inte fått köpa en så dyr bil, han är alltså i god tro. Därför är köpet bindande mellan A och bilhandlaren. Att bilhandlaren tio minuter senare får ett samtal från A som i insett att han just köpt en alldeles för dyr bil spelar ingen roll för bedömningen enligt huvudregeln.

text: I vissa fall kan man dock ta hänsyn till information som motparten fått efter kunskapspunkten om rättshandlingen inte inverkat bestämmande på motparten. Se t.ex.

text: NJA 1999 s 575

heading: 39 §

text: 39 §

text: Reklamation

text: sker på mottagarens risk.

text: Den som enligt reglerna blir bunden av en

text: rättshandling

text: om han inte meddelar motparten om motsatsen behöver bara bevisa att han skickat iväg ett meddelande till motparten för att han inte ska bli bunden. Ta exemplet med ett meddelande enligt

text: 4 § 2

text: st om att man inte vill ingå avtal för att accepten var för sen. Skulle meddelandet försvinna i posten blir den ursprungliga anbudsgivaren ändå inte bunden av något avtal om han kan bevisa att han skickat meddelandet trots att motparten tror att han svarat i rätt tid.

text: I andra fall är huvudregeln att

text: rättshandling

text: sker på avsändarens risk.

heading: 40 §

text: 40 §


text: Lagen om internationella rättsförhållanden rörande dödsbo (IDL) rör frågor kring vilket lands lag som ska gälla vid

text: boutredning

text: bodelning

text: och

text: arvsskifte

text: efter en avliden person.

text: Se även

text: Lag (1935:44) om dödsbo efter dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare, som hade hemvist här i riket, m.m. (NDL)


text: Rättegångsbalken

text: (RB) reglerar de allmänna domstolarnas dömande verksamhet, framförallt hur rättegångar ska gå till.

text: An unofficial translation is available from the Government Offices

text: 1 Kap. Om allmän underrätt

type: rubrik

text: Rättegångsbalken

text: innehåller alla grundläggande bestämmelser för

text: rättegång

text: ar i

text: tvistemål

text: och

text: brottmål

text: i

text: tingsrätt

text: hovrätt

text: och

text: Högsta domstolen

text: Rättegångsbalken

text: är indelad i sju avdelningar, vilka är uppdelade på 59 kapitel.

text: Tingsrätt

text: är allmän

text: underrätt

text: till skillnad från

text: förvaltningsrätt

text: som är administrativ underrätt.

text: Med första domstol avses att tingsrätt är första instans och om inte annat är bestämt ska

text: talan

text: i alla mål såväl i

text: brottmål

text: som i

text: tvistemål

text: väckas i tingsrätt.

text: Även

text: domstolsärende

text: n ska handläggas i tingsrätt som första instans.

text: Dess territoriella område betecknas domkrets. Det är Sveriges regering som bestämmer indelningen genom

text: förordningen (1982:996) om rikets

text: indelning i domsagor.

text: Allmänna domstolar handlägger

text: brottmål

text: och

text: tvistemål

text: , som inte handläggs av

text: förvaltningsrätt

text: eller

text: specialdomstol

text: arna.

text: Historik

text: Ännu långt in på 1960-talet fanns i Sverige tidigare två olika slag av allmän underrätt.

text: På landsbygden dömde sedan 1300-talet

text: häradshövding

text: en enligt urgammal sed med nämnd. Domstolen kallades

text: häradsrätt

text: I städerna dömde

text: borgmästare

text: och råd, senare

text: rådstuvurätt

text: en, vars namn med tiden kom att moderniserades till

text: rådhusrätt

text: . I dessa rådhusrätter, som bildats med tyska förhållanden som förebild, fanns ingen nämnd utan i allmänhet dömde tre domare av vilka inte alla behövde vara utbildade jurister.

text: De skilda domstolsslagen berodde på att olika lagar gällde för land och för stad, lagar som hade sin grund i olika ekonomiska behov. Landsbygdens näringsliv var helt präglat av jordbruksnäringarna medan stadsbefolkningen efter tysk modell hade ensamrätt på handel och hantverk.

text: År 1971 infördes en enhetlig, statlig underrättsorganisation i riket. Häradsrätterna och rådhusrätterna ersattes av tingsrätter.

heading: 1 kap. 1 §

text: 1 kap. 1 §

text: Med lagfaren avses en person som har avlagt antingen juris kandidatexamen (jur. kand.) eller juristexamen samt avlagt domared enligt

text: 4 kap. 11 §

heading: 1 kap. 3 §

text: 1 kap. 3 §

text: Med förenklad form avses handläggning enligt

text: 1 kap 3 d §

heading: 1 kap. 3 a §

text: 1 kap. 3 a §

text: Första stycket: Basbeloppet är egentligen

text: prisbasbelopp

text: et beräknat enligt

text: lagen om allmän försäkring

text: Dessa mål kallas ofta "småmål" eller

text: FT-mål

text: eftersom de när målet upptas av tingsrätten får ett F före T i målnumret som helt enkelt betecknar förenklat tvistemål; till exempel FT 123-09.

text: Tanken bakom denna bestämmelse är att mål om mindre värden ska kunna avgöras av en ensam

text: domare

text: i ett enklare förfarande än vanliga

text: tvistemål

text: . På så sätt kan kostnaderna begränsas. Detta är till fördel för båda

text: part

text: er eftersom skyldigheten för den som förlorar målet att ersätta motparten hans rättegångskostnader kan beräknas innan målet startas.

text: I

text: 18 kap. 8 a §

text: regleras vilka kostnader som kan ersättas i FT-mål.

text: Andra stycket: Svaranden, ett resebolag, har i ett sk "pilotmål" hävdat att den bakomliggande tvisten rörde ett avsevärt högre belopp än ett halvt basbelopp. Tingsrätten beslöt att handlägga det som ordinärt tvistemål.

text: Prövningstillstånd

text: har ej meddelats av hovrätten, vilket fastställts av

text: Högsta domstolen

text: i

text: NJA 1990 s. 152

heading: 1 kap. 3 d §

text: 1 kap. 3 d §

text: En omfattande sammanslagning av tingsrätter har pågått i många år, vilket kritiserats från många håll bland annat för att det medfört långa resor för allmänheten. För att i någon mån minska kritiken kan

text: tingsrätt

text: ha

text: tingsställe

text: på annan ort än kansliorten. Till exempel har

text: Kalmar tingsrätt

text: tingsställen i

text: Oskarshamn

text: och

text: Västervik

text: , som före sammanslagningen hade egna tingsrätter.

heading: 1 kap. 5 §

text: 1 kap. 5 §

text: Ibland kan det i brottmål finnas behov av ekonomisk eller skatterättslig expertis.

text: 2 Kap. Om hovrätt

heading: 1 kap. 8 §

text: 1 kap. 8 §

text: Att väcka en sådan talan vid

text: tingsrätt

text: är ett

text: rättegångshinder

text: . Tingsrätten saknar

text: behörighet

text: och talan ska avvisas.

text: Bestämmelsen ska tolkas restriktivt och enbart avse sådana

text: brott

text: som skett i tjänsten.

text: Nämndeman

text: som

text: åtal

text: ats för brott mot

text: tystnadsplikt

text: ansågs inte ha gjort detta i tjänsten och åtal har därför väckts vid den tingsrätt där han tjänstgjorde enligt

text: NJA 2001 s. 813

heading: 2 kap. 2 §

text: 2 kap. 2 §

text: Hovrätt är domstol i andra instans och omprövar efter klagan av

text: part

text: dom

text: ar och

text: beslut

text: som meddelats av

text: tingsrätt

text: Svea

text: hovrätt

text: prövar även mål från

text: hyresnämnd

text: enligt

text: lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i Svea hovrätt

text: Hovrätt är första instans i brottmål om

text: domare

text: misstänks för att ha begått brott i tjänsten. Jämför kommentaren till

text: 2 kap. 2 §

heading: 2 kap. 6 §

text: 2 kap. 6 §

text: Ny rubrik har införts av vilken framgår att domstolen numera officiellt ska betecknas Högsta domstolen.

text: För Högsta domtolen gäller

text: förordning (1996:377) med instruktion

text: för Högsta domstolen.

heading: 3 kap. Om Högsta domstolen

text: 3 kap. Om Högsta domstolen

text: Förbudet att inneha eller utöva annat ämbete har tillkommit för att

text: justitieråd

text: en ska vara domare på heltid. Inget hindrar dock justitieråd att motta uppdrag som

text: skiljeman

heading: 3 kap. 4 §

text: 3 kap. 4 §

text: Om rätten att överklaga en hovrätts

text: dom

text: ar och

text: beslut

text: och om

text: prövningstillstånd

text: gäller

text: 54-56 kap.

text: Högsta domstolen prövar sedan drygt 30 år i princip endast mål som kan ge ledning för rättstillämpningen. Frågan om

text: prejudikat

text: s bindande verkan har behandlats av Torkel Gregow i Festskrift för Gösta Walin s. 105 ff.

heading: 3 kap. 5 §

text: 3 kap. 5 §

text: Högsta domstolen arbetar på två avdelningar.

text: När mål avgörs av Högsta domstolen i sin helhet betecknas detta som att målet avgörs i plenum. Plenum hålls utomordentligt sällan. Sedan 1987 har plenum hållits endast tre gånger. Två exempel på detta kan man hitta i mål

text: NJA 2005 s. 738

text: och i mål

text: NJA 2005 s. 205

text: Plenum får inte hållas i mål som angår den som är häktad eller i mål som annars skall handläggas med förtur, om det skulle innebära att målet onödigt fördröjs vilket kan vara till men för den som är häktad.

text: Högsta domstolen har aldrig avgjort ett huvudförhandlingsmål i plenum och det framstår inte som lämpligt att hålla huvudförhandling med 14 ledamöter i rätten.

text: Däremot kan man tänka sig att en viss fråga i ett huvudförhandlingsmål hänskjuts till plenum. Då skall en avdelning bestående av fem ledamöter först genomföra huvudförhandlingen och därefter utforma och hänskjuta prejudikatfrågan till plenum. När svaret på frågan lämnats av plenum avgör avdelningen målet med hänsyn till vad som har förekommit vid huvudförhandlingen och med beaktande av plenisvaret. Det innebär att domen kan meddelas först lång tid efter huvudförhandlingen, något som inger betänkligheter. Se justitierådet Bo Svenssons artikel

text: Högsta domstolen år 2003

text: i Domareförbundets tidskrift nr 1/2003.

heading: 3 kap. 6 §

text: 3 kap. 6 §

text: Det tycks självklart att

text: justitieråd

text: som deltagit i ett mål sedan inte får vara med och pröva ansökan om

text: resning

text: eller

text: domvilla

text: , som rör samma mål.

text: 4 Kap. Om domare

heading: 3 kap. 7 §

text: 3 kap. 7 §

text: Det innebär att nämndemännen i

text: tingsrätt

text: väljs kommunvis, i regel av kommunfullmäktige, medan nämndemännen i

text: förvaltningsrätt

text: väljs länsvis av landstingsfullmäktige.

text: Vissa yrkesgrupper får inte vara nämndemän, beroende på att det anses att de kan hamna i en intressekonflikt. Mandattiden för en nämndeman är fyra år.

text: 2009 finns det cirka 8 400 aktiva nämndemän, kopplade till de svenska domstolarna. Sammansättningen ska spegla befolkningen. Den 30 juni 2007 var könsfördelningen jämn med cirka 50 procent kvinnor och 50 procent män. Medelåldern var cirka 57 år.

heading: 4 kap. 7 §

text: 4 kap. 7 §

text: Sambo anses vara "på liknande sätt närstående".

heading: 4 kap. 12 §

text: 4 kap. 12 §

text: Om domare varit jävig och dom meddelats i målet ska domen undanröjas enligt

text: MÖD 2003:107

text: I

text: NJA 1993 s. 571

text: bedöms

text: dels frågan om domare - mot vilken jäv anförts - fick delta i prövningen av jävsfrågan, vilket besvarats nekande eftersom ojävig domare lätt hade kunnat tillkallas

text: dels frågan om domaren varit jävig därför att han i sju år tidigare i ett mål röstat för att en av parterna skulle dömas för brott, vilken fråga också besvarats nekande.

text: I vissa fall kan en domare anse sig jävig trots att formellt jäv inte föreligger. Det kan till exempel vara fallet om en domare ska pröva om en Rotarybroder begått skattebrott. Detta brukar kallas för "delikatessjäv".

text: Jäv kan ibland också tänkas om en domare engagerat sig speciellt i en fråga eller är medlem i någon viss organisation.

text: Domaren i

text: Pirate Bay-målet

text: påstods till exempel vara jävig. En granskning visade att det fanns kopplingar mellan domaren och film- och skivbolagens representanter i rätten. Domaren var till exempel medlem i

text: Svenska föreningen för upphovsrätt

text: . Svea hovrätt har dock senare bedömt att jäv inte

text: förelåg

text: 5 Kap. Om offentlighet och ordning m.m. vid domstol

heading: 4 kap. 13 §

text: 4 kap. 13 §

text: Från huvudregeln att rättegång är offentlig kan avsteg göras av hänsyn till olika intressen som till exempel. * i ärende om

text: nåd

text: och i ärende enligt

text: lagen (2006:45) om omvandling av fängelse på livstid

text: för uppgift om enskilds hälsotillstånd * hos domstol i mål eller ärende i domstolens rättsskipande eller rättsvårdande verksamhet för uppgift om myndighets eller enskilds affärs- eller driftsförhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör lider avsevärd skada om uppgiften röjs. * i mål eller ärenden enligt

text: 3 kap. 2 §

text: samt

text: 7 kap. 1

text: och

text: 2 §§ konkurrenslagen (2008:579)

text: gäller dock sekretess för uppgift om sådana förhållanden redan om det kan antas att den som uppgiften rör lider skada om uppgiften röjs. * hos domstol i äktenskapsmål samt mål och ärenden enligt

text: föräldrabalken

text: , liksom i ärenden enligt

text: lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn

text: och ärenden enligt

text: lagen (1989:14) om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden

text: *hos domstol i mål om ansvar för

text: sexualbrott

text: utpressning

text: brytande av post- eller telehemlighet

text: intrång i förvar

text: olovlig avlyssning

text: dataintrång

text: brott mot tystnadsplikt

text: eller brott genom vilket infektion av HIV har eller kan ha överförts samt i mål om ersättning för skada med anledning av sådant brott, för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. * hos domstol även i mål om #ansvar för barnpornografibrott, #ersättning för skada med anledning av sådant brott, och #

text: förverkande

text: av skildring med sådant innehåll *för uppgift om en ung person som skildras i pornografisk bild, om det kan antas att denne eller någon denne närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte för uppgift om vem som är

text: tilltalad

text: eller

text: svarande

heading: 5 kap. 1 §

text: 5 kap. 1 §

text: Förordnandet brukar betecknas

text: yppandeförbud

text: Sveriges advokatsamfund har vid flera tillfällen kritiserat hur yppandeförbudet tillämpas av

text: åklagarna

text: vilket framgår av bland annat denna

text: artikel

text: Brott mot yppandeförbudet kan medföra

text: dagsböter

text: enligt

text: 9 kap. 6 §

heading: 5 kap. 4 §

text: 5 kap. 4 §

heading: 6 kap. Om registrering av uppgifter och handlingar

text: 6 kap. Om registrering av uppgifter och handlingar

text: Varje mål får en beteckning på så sätt att brottmål betecknas med B, tvistemål med T, tvistemål som handläggs enligt

text: 1 kap 3 d §

text: med FT och ärenden med Ä. Det efterföljande numret åsätts i kronologisk ordning allt efter det målet upptas. Ett typiskt nummer kan se ut så här FT 123-09.

text: 7 Kap. Om åklagare och om jäv mot anställda inom polisväsendet m.fl.

heading: 6 kap. 1 §

text: 6 kap. 1 §

text: Åklagarmyndigheten

text: omfattar samtliga

text: åklagare

text: i Sverige med undantag för de cirka 80 som är anställda på

text: Ekobrottsmyndigheten

text: . Riksåklagaren är dock högsta åklagare även för Ekobrottsmyndighetens åklagare.

text: 8 Kap. Om advokater

heading: 7 kap. 1 §

text: 7 kap. 1 §

text: Sveriges Advokatsamfund har vägledande regler om

text: god advokatsed

text: 9 Kap. Om straff, vite och hämtning

heading: 8 kap. 4 §

text: 8 kap. 4 §

text: Rättegångsförseelse är den gemensama termen för de straffbara handlingar som

text: part

text: ställföreträdare

text: eller

text: rättegångsombud

text: kan begå under rättegång.

heading: 9 kap. 1 §

text: 9 kap. 1 §

text: Ett exempel på att "uttala sig otillbörligt" är att förolämpa rättens ledamöter.

heading: 9 kap. 5 §

text: 9 kap. 5 §

text: Justitiekanslern (JK) beslöt inleda förundersökning mot advokat som misstänktes ha brutit förordnande om yppandeförbud (

text: Dnr 1708-04-71

text: 10 Kap. Om laga domstol

text: Detta kapitel reglerar vid vilken

text: domstol

text: talan

text: ska väckas.

text: Vissa regler är tvingande och innebär att

text: mål

text: inte kan handläggas av annan domstol. En sådan regel finns i

text: 10 kap. 9 § rättegångsbalken

text: . Detta innebär att mål om

text: testamente

text: alltid ska handläggas vid domstol där den avlidne skulle ha svarat i

text: tvistemål

text: enligt

text: kap 17 § 1 st 4

text: Att talan väckts vid fel domstol utgör ett

text: rättegångshinder

text: Alla forumregler utom de som angivits i

text: 10 kap. 17 §

text: är

text: dispositiv

text: a.

text: Har, sedan stämning delgivits

text: svarande

text: n, ändring inträtt i förhållande, som betingat domstolens behörighet, så är den utan verkan enligt

text: 15 §

text: I mål med internationell anknytning gäller den så kallade Bryssel I förordningen dvs

text: Rådets förordning (EG) nr 44/2001

text: av den 22 december 2000 om

text: domstol

text: s behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område. Huvudregeln enligt Bryssel I är att

text: talan

text: ska väckas vid

text: svarande

text: ns forum.

heading: 9 kap. 6 §

text: 9 kap. 6 §

text: Forumregeln är inte exklusiv. Om parterna är överens kan rättegången alltså ofta föras vid "fel" domstol.

text: Om så kallat

text: prorogationsavtal

text: finns föreskrifter i

text: 16 §

text: Om talan skulle har väckts vid fel forum gäller det för svaranden att göra invändning i rätt tid det vill säga första gången han ska yttra sig i målet enligt

text: 18 §

text: . Om svaranden invändning vinner bifall i tingsrätt ska talan avvisas, vilket medför att käranden har att välja annat forum för sin talan. Käranden kan också välja att överklaga beslutet och begära att hovrätten enligt

text: 20 §

text: hänvisar målet till rätt domstol. I

text: NJA 1983 s. 508

text: har

text: Högsta domstolen

text: istället för att återförvisa målet till ny handläggning i hovrätt hänvisat målet till rätt domstol.

text: Frågor om vårdnad, boende eller umgänge med barn tas upp av rätten i den ort där barnet har sitt hemvist. Sådana frågor kan tas upp även i samband med äktenskapsmål. Om det inte finns någon behörig domstol, tas frågorna upp av Stockholms tingsrätt enligt

text: 6 kap. 17 § Föräldrabalken

text: Har parterna avtalat om

text: skiljeförfarande

text: så är

text: domstol

text: fel forum och motparten måste göra invändning första gången han får tillfälle att yttra sig. Underlåter han det handläggs tvisten vid domstol och han kan inte senare åberopa skiljeklausulen.

text: En arbetstagare som vill väcka talan mot en arbetsgivare har valmöjlighet. Han kan väcka talan enligt denna bestämmelse och välja den domstol där svaranden har sitt säte eller, enligt

text: 2 kap. 2 § tredje st arbetstvistlagen

text: , välja sitt hemvistforum, vilket belyses av

text: AD 2000 nr 49

heading: 10 kap. 1 §

text: 10 kap. 1 §

text: Dessa forumregler är, till skillnad från övriga i detta kapitel,

text: tvingande

text: . Reglerna ska också tillämpas

text: ex officio

text: oavsett invändning från part.

text: Detta betyder att tvister som ska handläggas av administrativa domstolar såsom

text: förvaltningsrätt

text: och

text: kammarrätt

text: liksom vid nedan angivna

text: specialdomstol

text: inte kan upptas av annan domstol under förutsättning att talan grundar sig på lagbestämmelse som grundar kompetensen för specialdomstolen. Se nästa stycke om tingsrätts kompetens att uppta tvist som enbart grundar sig

text: jordabalkens

text: bestämmelser.

text: Miljödomstol är en sådan särskild domstol och talan som grundar sig på

text: miljöbalken

text: kan därför inte upptas av

text: tingsrätt

text: . Om part åberopar omständighet som skulle kunnat ligga till grund för talan enligt

text: miljöbalken

text: men endast åberopar bestämmelse i

text: jordabalken

text: som grund, är

text: tingsrätt

text: behörig att uppta tvisten till prövning eftersom det är

text: part

text: en som själv bestämmer grunden för sin

text: talan

text: enligt

text: NJA 2004 s. 743

text: En

text: skiljeklausul

text: utgör hinder för domstol att pröva tvist mellan två parter även i det fall då skiljeförfarande ännu inte påkallats enligt Svea

text: hovrätt

text: s avgörande i

text: Ö 2885-95

text: Ett

text: skiljeavtal

text: kan enligt

text: 5 § lagen (1999:116)

text: om skiljeförfarande

text: mista sin verkan om part, sedan yrkande framställts om skiljeavtals tillämpning, bestrider yrkandet eller inte fullgör sin skyldighet att välja skiljeman. Syftet med bestämmelsen är att förhindra att en tredskande part fördröjer en rättsprocess. Förarbetena betonar att det skall vara fråga om ett uttryckligt bestridande av skiljeavtalets giltighet eller tillämplighet.

heading: 10 kap. 17 §

text: 10 kap. 17 §

text: Skyldigheten att lämna handlingarna vidare gäller även om rätt domstol skulle vara en förvaltnings- eller

text: specialdomstol

text: 11 Kap. Om part och ställföreträdare

heading: 10 kap. 20 a §

text: 10 kap. 20 a §

text: För underåriga, dvs. för dem som är under 18 år, är det ställföreträdaren eller företrädarna, oftast föräldrarna, som för den underåriges talan. Förvaltare som förordnats för

text: tilltalad

text: har inte ansetts ha behörighet att föra talan utan

text: fullmakt

text: från den tilltalade enligt

text: RH 1994:87

heading: 11 kap. 1 §

text: 11 kap. 1 §

text: Partrederi

text: kan också vara part i rättegång enligt

text: NJA 1992 s. 110

heading: 11 kap. 2 §

text: 11 kap. 2 §

text: Rätten är skyldig att utreda partsförhållande. Utredningen kan normalt begränsas till vad svaranden och den uppgivne ställföreträdaren har åberopat i målet.

text: När så inte skett har målet återförvisats till

text: tingsrätt

text: en för utredning enligt

text: NJA 2008 s. 796

text: 12 Kap. Om rättegångsombud

text: Reglerna kompletterar reglerna om fullmakt i

text: 2 kap avtalslagen

heading: 11 kap. 4 §

text: 11 kap. 4 §

text: Juridisk person företräds av ställföreträdare, i allmänhet av styrelse.

text: Ställföreträdaren är alltså inte ombud utan är den fysiske företrädaren för en juridisk person.

text: Se

text: 2 §

text: Utlänning, som enligt lagen i sitt hemland är oförmögen att föra sin talan, får föra sin talan i Sverige om han enligt svensk lag är behörig enligt

text: 11 kap. 3 §

heading: 12 kap. 1 §

text: 12 kap. 1 §

text: Till skillnad från andra länder där vissa formella krav uppställs för rättegångsombud kan envar som inte är underårig eller i konkurstillstånd eller som har förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: anlitas.

text: Ombudet ska behärska svenska språket något som är svårt att avgöra innan ombudet fått tillfälle att uppträda.

text: Även om det för behörighet att vara ombud inte uppställs fordran på juridisk examen, krävs att ombudet har tillräckliga insikter för att utföra sitt uppdrag. Han måste därför ha förmåga att sätta sig in i målet och bedöma de rättsliga spörsmål som är av betydelse samt att på ett redigt och fullständigt sätt utveckla partens talan. Ombudet bör äga en viss genom praktisk verksamhet förvärvad erfarenhet i skötandet av rättegångar.

text: Vid bedömandet av om ombudet har tillräckliga kvalifikationer måste hänsyn tas till målets beskaffenhet. Är målet enkelt och mindre omfattande, kan det sålunda inte ställas så stora krav på insikter och erfarenhet som då fråga är om ett mera invecklat eller vidlyftigt mål. När det av ombudets inlagor framgått att ombudet inte hade de insikter och den erfarenhet som fordras för att på ett tillfredsställande sätt företräda klientens intressen och föra hans talan i Högsta domstolen har domstolen i

text: NJA 1985 s. 921

text: avvisat ombudet.

text: Att ombud i vissa fall kan avvisas framgår av

text: RH 2008:55

text: Att ett ombud har förklarats obehörig att tills vidare brukas som ombud vid hovrätten har inte medfört att han ska anses olämplig som ombud vid tingsrätten enligt

text: RH 1996:20

heading: 12 kap. 2 §

text: 12 kap. 2 §

text: Denna bestämmelse om jäv för motpartsombud har ansetts ge uttryck för en allmän princip, som innebär att den som ombeds uppträda som ombud i rättegång, inte bör åta sig uppdraget, om hans plikter mot den nya huvudmannen kan komma i konflikt med hans plikt till lojalitet mot den tidigare huvudmannen. En jurist, som i ett brottmål tidigare varit ombud för en misstänkt person, har därför ansetts olämplig att som ombud försvara annan misstänkt i samma mål och har avvisats enligt

text: RH 2008:13

heading: 12 kap. 4 §

text: 12 kap. 4 §

text: Om ombudet visar oredlighet, oskicklighet eller oförstånd eller är olämplig, ska detta i första hand lösas genom

text: materiell processledning

text: . Som sista utväg kan ombudet avvisas (om denne exempelvis vägrar att rätta sig efter domstolens direktiv) enligt

text: 11 kap 5 §

heading: 12 kap. 5 §

text: 12 kap. 5 §

text: Att det är viktigt att ombud företer fullmakt första gången han företräder part i domstol framgår av

text: NJA 1998 s. 814

text: Fullmakt utfärdad av verkställande direktör för aktiebolag som inte hade firmateckningsrätt har inte godtagits i ett enkelt kravmål utan talan har avvisats då fullmakt undertecknad av behörig firmatecknare inte ingivits enligt

text: RH 2003:40

heading: 12 kap. 9 §

text: 12 kap. 9 §

text: Om huvudmannen vill inskränka fullmakten måste det framgå av fullmakten eller på annat sätt meddelas till domstol enligt

text: RH 2005:50

text: 13 Kap. Om föremål för talan och talans väckande

heading: 12 kap. 15 §

text: 12 kap. 15 §

text: I denna paragraf behandlas det som brukar betecknas

text: fullgörelsetalan

text: . Vad fullgörelsen går ut på beror på grunden för talan.

text: Grundar den sig på ett förfallet skuldebrev går fullgörelsen ut på att betalning ska erläggas enligt skuldebrevet.

text: Är grunden ett entreprenadavtal går förpliktelsen ut på att motparten ska förpliktas att fullfölja entreprenaden med ett alternativt yrkande om skadestånd om entreprenaden inte fullföljs.

text: Det har tydligen för lagstiftaren varit så uppenbart att talan om fullgörelse alltid kan väckas att det inte är behandlat i paragrafen.

text: Under p 1 behandlas det fall där flera fullgörelser ska ske i viss följd och att åtminstone någon av dem är förfallen. Ett exempel på detta kan man finna i

text: 4 § lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl.

text: Säljaren har rätt att kräva betalning i förtid under vissa betingelse men den pricipiella rätten att kräva betalning i förtid är klar.

heading: 13 kap. 1 §

text: 13 kap. 1 §

text: Fastställelsetalan kan antingen vara positiv eller negativ. Om talan är positiv, vill käranden ha sin rätt fastställd. Om talan är negativ vill han ha fastställt att han inte är förpliktad att göra något.

text: Ett exempel på en positiv fastställelsetalan är att A stämmer B på skadestånd men inskränker yrkandet till att rätten ska fastställa att B är skadeståndsskyldig gentemot honom. Eftersom beräkningen av skadeståndets storlek lämnas utanför prövningen behöver ingendera parten drabbas av rättegångskostnader avseende skadeståndets beräkning. Om skadeståndsskyldighet bedöms föreligga är det inte säkert att frågan om skadeståndets storlek ens blir tvistig.

text: Fastställelsetalan avseende rätt till ersättning av staten för ideell skada har avvisats eftersom käranden ansetts kunna få talan om skadestånd prövad i mål om fullgörelsetalan enligt

text: RH 2008:85

text: En negativ fastställelsetalan kan till exempel gå ut på att käranden inte är betalningsskyldig enligt ett visst skuldebrev exempelvis därför att det är förfalskat. Den påstådde gäldenären kan inte föra en fullgörelsetalan för att fastslå detta. Ovissheten består i att han senare kan komma att krävas på beloppet och denna ovisshet kan vara honom till nackdel då han får svårt att planera sin ekonomi.

text: Det skall föreligga en rättsovisshet som inverkar menligt på kärandens rättssituation och som svaranden genom sitt förhållande föranlett.

text: En negativ fastställelsetalan om huruvida ett samboförhållande förelegat mellan två personer har ansetts kunna föras enligt

text: RH 2006:55

text: Tillräcklig precisering av rättsförhållandet krävs för att en fastställelsetalan skall kunna prövas av domstol vilket framgår av

text: NJA 1985 s. 172

text: Sedan två personer väckt fastställelsetalan, har under målets handläggning i hovrätten framkommit en omständighet som medförde att ovissheten beträffande det omstämda rättsförhållandet inte längre var till förfång för kärandena. På grund därav har deras i målet förda talan avvisats enligt

text: NJA 1987 s. 317

text: Högsta domstolen har också ställt upp kravet att en fastställelsetalan med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet ska framstå som lämplig enligt

text: NJA 2005 s. 517

heading: 13 kap. 2 §

text: 13 kap. 2 §

text: Huvudregeln är, som framgår av lagtexten, att talan inte får ändras.

text: En arbetstagare yrkade vid tingsrätt ogiltigförklaring av en uppsägning. Sedan arbetsgivaren invänt att uppsägningen följt en avtalsturlista, yrkade arbetstagaren alternativt ekonomiskt skadestånd för turordningsbrott. Taleändring har tillåtits eftersom arbetstagaren först efter det han instämt svaranden fått reda på att han uppsagts på grund av arbetsbrist enligt Arbetsdomstolens avgörande i

text: AD 1993 nr 92

text: Ett under rättegång framställt alternativt yrkande har inte ansetts vara ändring av talan enligt

text: NJA 1982 s. 320

text: Sedan återvinning sökts i mål om betalningsföreläggande, har borgenären ansetts inte vara berättigad att utan stämning framställa nytt yrkande enligt

text: NJA 1982 s. 95

text: Sedan ansökan om handräckning lämnats utan bifall har sökanden ansökt om återvinning och därefter vid tingsrätt framställt ett yrkande om fastställelse vilket upptagits till prövning enligt

text: NJA 1991 s. 453

text: Sedan konkursbo väckt talan om skadestånd har konkursboet i genmäle åberopat ny grund för sin talan, vilket tillåtits i

text: NJA 1995 s. 644

text: Den som klandrat en

text: skiljedom

text: får inte åberopa en ny grund för sin talan efter utgången av klanderfristen enligt

text: NJA 1996 s. 751

text: I ett mål om klander av

text: testamente

text: har

text: kärande

text: n framställt ett andrahandsyrkande om att få ut

text: laglott

text: , vilket inte ansetts som otillåten ändring av talan enligt

text: NJA 2005 s. 295

text: I ett mål om umgängesrätt med barn har talan ändrats till att avse vårdnad istället. Hinder har inte ansetts föreligga enligt

text: RH 1999:80

heading: 13 kap. 3 §

text: 13 kap. 3 §

text: Om ansökningsavgift, fn 450 kr, inte erlagts, skall domstolen avvisa stämningsansökan utan att dessförinnan pröva sin

text: behörighet

text: enligt

text: NJA 1993 s. 231

text: Om en kärande som återkallar sin talan har yrkat ersättning för rättegångskostnad skall rätten pröva yrkandet. Detta gäller även om talan återkallas innan stämning har utfärdats enligt

text: NJA 2002 s. 241

text: Försäkringsbolag som stämt in fel bolag har förpliktats att utge rättegångskostnader sedan talan återkallats enligt

text: NJA 2003 s. 239

text: En typisk enkel stämningsansökan kan se ut så här.

text: Till Göteborgs tingsrätt

text: Stämningsansökan

text: Kärande: Karl Pettersson 430319-3650, Södra Lyckovägen, 563 32 Gränna, tel 0390 111 33.

text: Ombud: advokaten Peter Xson, Jönköping, tel 036 23 23 23

text: Svarande: lantbrukaren Jöns Svensson, 350812-4552, Jerkholmsvägen, 436 56 Hovås, tel 031 21 21 21

text: Saken: Fordran på grund av skuldebrev.

text: Med stöd av bilagda fullmakt får jag härmed anmäla mig som ombud för Karl Pettersson och ansöka om stämning å Jöns Svensson.

text: Jöns Svensson lånade år 2005 en summa på 100 000 kr av min huvudman. Skuldebrev upprättades och bifogas i original och två kopior. Se bil A

text: Skuldebrevet är förfallet till betalning och Jöns Svensson har trots anmaning att betala vägrat att fullgöra sin betalningsskyldighet.

text: Jönköping 2009-07-17

text: Peter Xson

text: Bilagt

text: Kvitto å 450 kr insatt på tingsrättens plusgirokonto 2009-07-16.

heading: 13 kap. 4 §

text: 13 kap. 4 §

text: Om det redan pågår en rättegång om samma fråga (

text: litispendens

text: ) kan man alltså inte inleda en ny rättegång om samma sak vid en annan (eller samma) domstol. För att avgöra om en talan gäller samma fråga eller en ny, separat, fråga används samma regler som för att avgöra om

text: res judicata

text: 17 kap. 11 §

text: ) föreligger.

text: Tomträttshavare och fastighetsägare väcker var för sig talan om omprövning av tomträttsavgälden med yrkanden, den ene om lägre avgäld och den andre om högre. Litispendens har inte ansetts föreligga enligt

text: RH 1993:119

text: Om i en allmän domstol mål pågår om rätt till umgänge med ett barn kan talan om vårdnad om samma barn inte prövas i särskild rättegång vid annan allmän domstol enligt

text: RH 1996:110

text: och

text: RH 1997:86

text: En försäkrad har till länsrätten överklagat ett av försäkringskassan fattat beslut om återbetalning av sjukpenning. Tingsrätten har - sedan kassans ansökan om betalningsföreläggande avseende återbetalning av sjukpenningen överlämnats dit - enligt reglerna om litispendens inte ansetts böra pröva kravet enligt Göta hovrätts avgörande i

text: RH 1999:28

heading: 13 kap. 6 §

text: 13 kap. 6 §

heading: 15 kap. Om kvarstad m.m.

text: 15 kap. Om kvarstad m.m.

text: Kvarstad är ett beslut av domstol under målets handläggning som innebär att kronofogdemyndigheten kan säkerställa egendom så att inte motparten säljer den eller på annat sätt äventyrar kärandens rätt.

text: Har kvarstadssökanden visat sannolika skäl för sin talan kan domstolen meddela interimistiskt beslut om kvarstad, vilket innebär att beslutet meddelas omedelbart utan att motparten fått tillfälle att yttra sig. Sökanden har

text: bevisbörda

text: n för att motparten undandragit sig att erlägga betalning enligt

text: NJA 1988 s. 305

text: och om denna inte uppfylls ska det interimistiska beslutet upphävas.

text: Ett bolag som bestulits på egendom till ett värde av i allt fall 4 355 400 kr har yrkat kvarstad hos tjuven och dennes medbrottsling vilken beviljats eftersom säkerhet ställts och det förelåg en påtaglig risk att gäldenären på ena eller andra sättet skulle försöka undkomma att betala skulden enligt

text: NJA 1992 s. 154

text: Kvarstad kan inte beviljas för en fordran som ännu inte har uppkommit

text: enligt RH 1993:34

text: Om käromål vid tingsrätt avvisas på grund av skiljeklausul kan tingsrätten inte heller pröva yrkande om kvarstad. Till följd av detta ska bolaget anhängiggöra tvisten genom att påkalla skiljedom och i skiljeförfarandet begära att tingsrätt prövar yrkande om kvarstad enligt

text: RH 1999:56

heading: 15 kap. 1 §

text: 15 kap. 1 §

text: Talan om samäganderätt får anses vara en sådan talan om bättre rätt som avses i denna paragraf. Då det inte var möjligt att föra en fullgörelsetalan om att viss egendom ägdes med samäganderätt biföll

text: Högsta domstolen

text: kärandens yrkande om kvarstad enligt

text: NJA 1988 s. 13

text: I mål om bättre rätt till personbil har käranden sannolikt att han till följd av ett

text: återtagandeförbehåll

text: ägde bättre rätt till bilen och kvarstad har därför beviljats enligt

text: NJA 1989 s. 304

text: Sedan dold äganderätt till två fastigheter utmätts och borgenären förelagts enligt

text: 4 kap 23 § utsökningsbalken

text: att väcka talan mot den öppne ägaren, har fastigheterna belagts med kvarstad på ansökan av utmätningsborgenären enligt

text: NJA 2001 s. 509

text: Staten har beviljats kvarstad i brittisk medborgares rätt till ersättning till ersättning enligt

text: lönegarantilagen

text: enligt Hovrättens över Skåne och Blekinge avgörande i

text: RH 1994:62

text: Sabotagerisk har dock inte ansetts föreligga när svenska medborgare beviljats lönegaranti och de avsåg att använda medlen för sitt uppehälle och kvarstad har därför inte beviljats enligt

text: RH 1994:69

heading: 15 kap. 2 §

text: 15 kap. 2 §

text: Lagrummet är inte tillämpligt vid talan om bättre rätt enligt

text: NJA 1987 s. 829

text: Kammarrätt

text: en i Jönköping fattade beslut om att på grund av medelsbrist säga upp samtliga assessorer. JUSEK väckte fastställelsetalan vid

text: Arbetsdomstolen

text: och yrkade samtidigt interimistiskt att uppsägningarna tills vidare inte skulle få verkställas. Arbetsdomstolen fann att det saknades rättsligt stöd för den interimistiska talan och att det inte kunde anses vara av avsevärd betydelse för JUSEK att få sin fastställelsetalan upptagen till prövning. JUSEKs talan avvisades därför i sin helhet enligt

text: AD 1995 nr 127

text: I mål om fastställelsetalan har svaranden vid vite förbjudits att utöva viss verksamhet enligt

text: NJA 1991 s. 200

text: I mål som rörde krav på hyresgäst att avflytta från förhyrd lokal har hyresvärden samtidigt yrkat förbud för hyresgästen att spela musik. Yrkandet har ogillats då den begärda åtgärden inte ansågs vara ägnad att säkerställa det anspråk hyresvärden förde talan om i målet enligt

text: RH 1997:122

text: 2 st: Yrkande om förbud sanktionerat av vite har avslagits då förbud föreligger enligt

text: 9 kap 8 § 3 st

text: att förelägga vite då straff är utsatt enligt

text: NJA 1982 s. 633

heading: 15 kap. 3 §

text: 15 kap. 3 §

text: Ansökan om handräckning vid rubbad besittning till hyreslägenhet har bifallits med tillämpning av denna paragraf i

text: NJA 1985 s. 608

heading: 15 kap. 4 §

text: 15 kap. 4 §

text: Statens va-nämnd har inte ansetts behörig att besluta om kvarstad enligt

text: MÖD 2007:31

text: Beviskraven för att egendom finns inom en viss tingsrätts domkrets kan sättas lägre i ett mål om kvarstad än i ett fordringsmål enligt

text: NJA 1987 s. 790

text: I avvaktan på att en konkursansökan prövades har interimistisk kvarstad beviljats i

text: NJA 1999 s. 644

heading: 15 kap. 5 §

text: 15 kap. 5 §

text: Säkerheten kan bestå av pant, borgen, företagshypotek, postväxel eller bankgaranti på lämpligt belopp.

text: Fråga om befrielse från skyldighet att ställa säkerhet skall prövas av den domstol där rättegången är anhängig eller, om rättegång ej är anhängig, av den domstols om först har prövat frågan om kvarstad enligt

text: NJA 1991 s. 670

text: 16 Kap. Om omröstning

heading: 15 kap. 6 §

text: 15 kap. 6 §

text: Referenten ska rösta först.

text: Vid omröstning i mål hos migrationsdomstol, rörande ansökan om uppehållstillstånd m.m., är omröstningsreglerna för tvistemål tillämpliga enligt

text: MIG 2007:17

text: 17 Kap. Om dom och beslut

heading: 16 kap. 1 §

text: 16 kap. 1 §

text: Denna bestämmelse, tillsammans med

text: 30 kap. 2 §

text: , är ett uttryck för

text: omedelbarhetsprincipen

text: Omedelbarhetsprincipen innebär bland annat att vad som förekommit under förberedelsen inte är processmaterial - och således inte får ligga till grund för domstolens avgörande - om det inte upprepas under huvudförhandlingen.

text: För fullständighetens skull bör det anmärkas att i de fall där huvudförhandling hålls i förenklad form i anslutning till sammanträde för förberedelse, material som förekommit under detta sammanträde inte behöver upprepas vid huvudförhandlingen.

text: Principen bekräftas vidare i

text: 43 kap.

text: där det i

text: 7 §

text: och

text: 8 §

text: anges att yrkanden, grunder och bevisning skall framställas och upptas under huvudförhandlingen.

heading: 17 kap. 2 §

text: 17 kap. 2 §

text: Denna paragraf innehåller en av de mest centrala bestämmelserna i

text: rättegångsbalken

text: Domstolen svarar endast på det parten yrkat. Som man ropar får man svar.

text: Har en part av misstag framställt fel yrkande eller åberopat fel grund får han stå sitt kast. Domstolen har ingen skyldighet; inte ens någon rätt att korrigera hans misstag.

text: I dispositiva tvistemål gäller den så kallade dispositionsprincipen som innebär bland annat att domstolen inte får grunda sin dom på en omständighet, som part inte har åberopat till grund för sin talan.

text: Ett enkelt exempel kan åskådliggöra detta.

text: Käranden (A) åberopar ett elva år gammalt skuldebrev och kräver svaranden (B) på betalning. B invänder att han har erlagt betalning redan för många år sedan men förmår inte styrka det. Domstolen kan inte annat än meddela dom i enlighet med yrkandet. Hade B istället invänt att fordran var preskriberad hade domstolen sannolikt funnit att så var fallet och ogillat As talan.

text: Dom i dispositivt tvistemål, vilken har grundats på omständighet som inte åberopats av part, har undanröjts och målet har återförvisats enligt

text: NJA 2003 s. 58

text: Under förberedelsen i målet åligger det tingsrätten att klarlägga vilka dessa omständigheter är enligt

text: 42 kap 6 § 2 st 1

text: och

text: 8 § 2 st

text: . För det fall att en part tämligen ostrukturerat anger en rad förhållanden av olika dignitet, är det ett oeftergivligt krav att tingsrätten ser till att

text: part

text: en preciserar de omständigheter - rättsfakta - på vilka han grundar sitt yrkande i målet; omständigheter vilka enligt gällande rätt leder till den av parten yrkade rättsföljden.

text: I mål av det komplicerade slag som det förevarande framstår det också som särskilt värdefullt att tingsrätten, innan förberedelsen avslutas, gör en sådan sammanfattning av parternas ståndpunkter som anges i

text: 42 kap 16 §

text: I viss mån har denna rättsregel modifierats i

text: NJA 1997 s. 825

text: där

text: Högsta domstolen

text: återförvisat mål till Svea hovrätt för ny behandling när hovrätten gått utöver parts yrkande. Enligt Högsta domstolen borde hovrätten, för det fall att den ansåg att dessa omständigheter skulle beaktas

text: ex officio

text: , ha uppmärksammat parterna på frågan och berett dem tillfälle att framföra sina synpunkter.

text: Det finns däremot ingen regel som på motsvarande sätt binder domstolen till de lagregler eller andra rättsregler som part har åberopat i målet. Domstolen är därför oförhindrad att tillämpa den adekvata rättsregeln på de av parten som grund för talan åberopade omständigheterna, även om parten inte hänfört sig till rättsregeln i fråga.

text: I

text: NJA 1993 s. 13

text: har svaranden utan stöd i något avtal nyttjat fastighetsägarens lokaler och därmed ådragit sig skyldighet att ersätta fastighetsägaren motsvarande skälig hyra. Högsta domstolen har därför förpliktat svaranden att utge skadestånd trots att kärandens grund i målet var påstått brott, vilket inte ansågs styrkt enligt

text: NJA 1993 s. 13

text: Rätten är i dispositiva mål bunden av parternas yrkanden och medgivanden och denna princip upprätthålls som huvudregel även i indispositiva frågor. Av särskilda regler kan dock följa att rätten skall pröva en fråga även utan yrkande av part. En sådan särskild regel är

text: 6 kap. 15 a §

text: föräldrabalken, enligt vilken sägs att rätten skall besluta om umgänge efter vad som är bäst för barnet enligt Hovrättens för Västra Sverige avgörande i

text: RH 2005:38

text: I indispositiva mål är domstolen oförhindrad att pröva yrkanden och grunder. I

text: NJA 1993 s. 751

text: prövade hovrätten en moders yrkande att umgängesrätt skulle upphöra trots att endast fadern överklagat tingsrättens beslut i frågan. Grundsatsen om

text: reformatio in pejus

text: har ansetts ej hindra att hovrätten prövar moderns yrkande enligt

text: NJA 1993 s. 751

text: Jura novit curia (domstolen förutsätts kunna vad lagen innehåller) är en urgammal rättsregel. Se Tomas Törnqvists examensarbete

text: Jura novit curia

text: - Svenska domstolars officialtillämpning av rätten i tvistemål och brottmål.

heading: 17 kap. 3 §

text: 17 kap. 3 §

text: I

text: MÖD 2004:10

text: har Miljööverdomstolen funnit att miljödomstolen hade begått rättegångsfel och då felet inte kunde avhjälpas i Miljöverdomstolen återförvisades målet till miljödomstolen enligt

text: MÖD 2004:10

text: Om flera käromål finns och dom ges över något av käromålen kallas detta deldom. Denna deldom har inte någon principiell betydelse vilket däremot mellandom kan ha enligt

text: 17 kap. 5 §

text: Deldom är vanligt i familjerättsliga mål där käromål om både äktenskapsskillnad och vårdnadsfrågan har väckts.

heading: 17 kap. 4 §

text: 17 kap. 4 §

text: En mellandom är ett processrättsligt medel som kan användas för att dela upp en rättegång i flera delar där en mellandom är en dom över en särskild fråga.

text: Avsikten med mellandom är att kunna avgöra en rättegång tidigt utan att en omfattande utredning ska behöva åberopas. Om käromålet kan ogillas efter att bara en begränsad del av rättegången hållits och innan en omfattande bevisning i någon annan fråga behöver framläggas är det till fördel för båda parter.

text: Det är rättens sak att avgöra, oberoende av parternas inställning, om det är lämpligt att avkunna en mellandom.

text: Mellandom kan avkunnas, *om det är lämpligt med hänsyn till utredningen eller *över en av flera omständigheter som var för sig har betydelse för utgången av målet.

text: Mellandom kan även avkunnas över en i målet uppkommen fråga som främst rör rättstillämpningen, under förutsättning att det är lämpligt med hänsyn till utredningen.

text: Det ska finnas en stark koppling mellan mellandomen och det fortsatta målet på så sätt, att en ogillande mellandom leder till att käromålet inte behöver prövas i sin helhet. Härav följer att det är av stor vikt hur temat för mellandomen utformas så att mellandomen inte blir betydelselös för målets utgång.

text: I

text: RH 1995:55

text: undanröjde hovrätten mellandomen och återförvisade målet för fortsatt handläggning i tingsrätten. Anledningen var att hovrätten bedömde att det inte var lämpligt att avkunna en mellandom då det fanns uttryckliga lagregler att tillgå vid fel i fastighet samt då parterna var oense om mellandomens innebörd.

text: Mellandom kan också avkunnas i fråga som rör rättstillämpningen. Ett möjligt tema kan vara om svensk eller utländsk lag ska tillämpas.

text: Domstolen kan låta resten av målet vila i avvaktan på att mellandomen ska vinna laga kraft. Detta gäller till exempel om käromålet ogillas varigenom målet är avgjort genom mellandomen.

text: Ett färskt exempel på mellandom är

text: Nacka tingsrätts mellandom i mål mål T3839-07

text: som faställt att amerikanska domstolsavgöranden - i vilka Håkan Lans och hans bolag dömts att betala ett amerikanskt dataföretags rättegångskostnader - ska läggas till grund för en svensk dom utan prövning av det bakomliggande rättsförhållandet.

text: Ett exempel på mellandom utgör

text: Luleå tingsrätts mellandom i mål F 2851-06

text: En annan typ av mellandom behandlas i

text: "Obducentens och allmänläkarens skadeståndskrav är inte preskriberat"

text: (Advokaten nr 5 2008).

heading: 17 kap. 5 §

text: 17 kap. 5 §

text: Domstolen kan stadfästa en av parterna träffad förlikning "varom det tvistas". Domstolen får härutöver även stadfästa förlikningar som omfattar andra rättsförhållanden än sådana som processen gäller, så kallade supplerande moment.

text: Har förlikning träffats om att part senast visst angivet datum ska erlägga likvid så anses det att inget hinder förelegat att stadfästa förlikning enligt

text: NJA 2008 s. 792

heading: 17 kap. 6 §

text: 17 kap. 6 §

text: Dom måste innehålla fullföljdshänvisning enligt

text: NJA 1989 s. 35

heading: 17 kap. 7 §

text: 17 kap. 7 §

text: En avgjord fråga kan inte prövas på nytt. I så fall anses

text: res judicata

text: föreligga och om frågan kommer upp på nytt ska ny dom i samma fråga undanröjas som till exempel i

text: AD 1995 nr 68

text: där disciplinstraff rättskraftigt avgjorts en gång.

text: Frågan om var gränsen går mellan en redan avgjord fråga (res judicata) och en annan (fristående) fråga är viktig, men komplicerad. I den bedömningen bör man undersöka om de två frågorna kan leda till samma

text: rättsföljd

text: . Om det är samma rättsföljd (eller två ekonomiskt likvärdiga rättsföljder, exempelvis ersättning för värdeminskning respektive ersättning för avhjälpandekostnader) är det också samma fråga.

text: Högsta domstolen

text: har i

text: NJA 1984 s. 733

text: gjort en grundlig genomgång av rättskraftens betydelse.

text: En dom genom vilken talan om hävning av fastighetsköp på grund av fel i fastighet ogillats därför att talan väckts för sent har ansetts ha rättskraft även beträffande ny talan med yrkande om nedsättning av köpeskillingen på grund av samma fel i fastigheten enligt

text: NJA 1995 s. 610

text: Om yrkanden avser olika rättsföljder som är fristående från varandra utgör en tidigare dom inte något hinder mot att pröva ny talan enligt

text: NJA 1999 s. 656

text: Underhållsskyldig, som genom lagakraft vunnen dom nekats jämkning av honom åvilande skyldighet att bidra till barns underhåll, väcker ny talan om jämkning under åberopande av dels omständigheter som prövats eller kunnat prövas i det tidigare målet, dels viss annan omständighet. Käranden har ansetts vara obetagen att med åberopande av sist nämnda omständighet föra en ny process om jämkning av den ursprungliga domen beträffande hans underhållsskyldighet enligt

text: RH 1995:84

text: Vid verkställighet av lagakraftvunnet avgörande mot proprieborgensman har denne invänt att fordringen i ett senare mål mellan borgenären och huvudgäldenären genom stadfäst förlikning fastställts till ett lägre belopp. Hinder mot verkställighet har ansetts föreligga enligt

text: RH 2000:60

text: 18 Kap. Om rättegångskostnad

heading: 17 kap. 11 §

text: 17 kap. 11 §

text: Enligt huvudregeln i

text: 18 kap. 1 §

text: ska förlorande part betala vinnande parts rättegångskostnader.

text: Undantag finns för det fall där vinnande part satt i gång rättegång utan att motparten fått tillfälle att ta ställning till kravet och kanske betala elller träffa förlikning.

heading: 18 kap. 3 §

text: 18 kap. 3 §

text: Fulla rättegångskostnader ska erläggas.

text: Ibland vitsordar parterna eller deras ombud motpartens rättegångskostnader och då behöver domstolen inte ta ställning till skäligheten. I andra fall måste domstolen pröva skäligheten.

text: I vissa mål, de så kallade

text: FT-mål

text: en, som tidigare kallats "småmål", gäller dock begränsad ersättning för rättegångskostnader enligt

text: 8 a §

heading: 18 kap. 8 §

text: 18 kap. 8 §

text: Som framgår av lagtexten har kostnaderna i

text: FT-mål

text: begränsats avsevärt. En timmes rådgivning är ofta i underkant men mer än kostnaden för en timme kommer inte att godkännas. Med ansökningsavgifter avses ansökningsavgiften för ett

text: betalningsföreläggande

text: , för närvarande 300 kr eller ansökningsavgiften för en stämningsansökan, 450 kr.

text: När det gäller punkten 3 har

text: Högsta domstolen

text: något oväntat (indirekt) godkänt ett ombuds fulla resekostnader med 3 200 kr enligt

text: NJA 1992 s. 260

text: 20 Kap. Om rätt till åtal och om målsägande

heading: 18 kap. 8 a §

text: 18 kap. 8 a §

text: Åtal väcks genom att stämningsansökan inges till domstol.

heading: 20 kap. 1 §

text: 20 kap. 1 §

text: Se allra flesta brott hör under allmänt åtal. Domstolen måste

text: ex officio

text: beakta att brottet angivts till åtal vid angivelsebrott såsom vid förtalsbrotten enligt

text: 5 kap.5 § BrB

text: Åtalsprövningsregeln i

text: 5 kap. 5 §

text: BrB uppställer vidare krav på att åtal av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt. Denna prövning ankommer på

text: åklagare

text: n och inte på domstolen. Något hinder att åklagaren företar den särskilda åtalsprövningen först vid den tidpunkt i processen då frågan har blivit aktuell föreligger inte enligt

text: NJA 2004 s. 757

text: 21 Kap. Om den misstänkte och hans försvar

heading: 20 kap. 3 §

text: 20 kap. 3 §

text: Den misstänkte har alltid rätt till försvarare som antingen är offentlig eller privat.

text: Advokat som var offentlig försvarare åtog sig uppdrag för den misstänktes räkning vid sidan av försvararuppdraget och när den misstänkte var häktad, till utomstående befordrade brev och instruktioner. Advokaten blev utesluten ur advokatsamfundet, vilket faställdes av

text: Högsta domstolen

text: i

text: NJA 1991 s.293

heading: 21 Kap. 3 §

text: 21 Kap. 3 §

text: Bestämmelsen i

text: 12 kap. 4 §

text: RB om jäv för motpartsombud har ansetts ge uttryck för en allmän princip, som innebär att den som ombeds uppträda som ombud i rättegång, inte bör åta sig uppdraget, om hans plikter mot den nya huvudmannen kan komma i konflikt med hans plikt till lojalitet mot den tidigare huvudmannen. En jurist, som i ett brottmål tidigare varit ombud för en misstänkt person, har därför ansetts olämplig att som ombud försvara annan misstänkt i samma mål och har avvisats enligt

text: RH 2008:13

heading: 21 Kap. 4 §

text: 21 Kap. 4 §

text: För flera tilltalade i samma mål bör utses olika offentliga försvarare när det föreligger en inte obetydlig risk för att de kan få motstridiga intressen i målet. Om en sådan risk uppkommer under målets handläggning, kan detta utgöra tillräckligt skäl för byte av försvarare enligt

text: NJA 1989 s. 540

text: Begäran om att advokat med verksamhet på ort utanför den handläggande domstolens domkrets skulle förordnas till offentlig försvarare har avslagits på grund av de ökade kostnader detta skulle medföra enligt

text: RH 2008:80

heading: 21 Kap. 5 §

text: 21 Kap. 5 §

text: En i Danmark boende person har förklarat sig av ekonomiska skäl förhindrad att inställa sig till huvudförhandling i brottmål till vilken han kallats att inställa sig personligen. Laga förfall för hans utevaro har ansetts föreligga då domstolen inte informerat honom om möjligheterna att få ersättning av allmänna medel för sin inställelse enligt

text: NJA 2007 s. 275

text: 23 Kap. Om förundersökning

heading: 21 Kap. 12 §

text: 21 Kap. 12 §

text: Förundersökning ska inledas så snart det på grund av angivelse eller av annat skäl finns anledning att anta att ett brott som hör under allmänt åtal har förövats. Enligt

text: 4 a §

text: får förundersökning läggas ned *om fortsatt utredning skulle kräva kostnader som inte står i rimligt förhållande till sakens betydelse och det dessutom kan antas att brottet i händelse av lagföring inte skulle leda till någon svårare påföljd än böter, eller *om det kan antas att åtal för brottet inte skulle komma att ske till följd av bestämmelser om åtalsunderlåtelse i

text: 20 kap.

text: eller om särskild åtalsprövning samt något väsentligt allmänt eller enskilt intresse ej åsidosätts genom att förundersökningen läggs ned.

text: En polisman kan dömas till tjänstefel om han inleder en polisundersökning utan laga grund vilket framgår av

text: RH 2007:51

heading: 23 kap. 1 §

text: 23 kap. 1 §

text: Den som är misstänkt för

text: brott

text: har rätt till försvarare.

text: Fråga om den som endast ska höras "upplysningsvis" har rätt till försvarare och om

text: Domstolsverket

text: har rätt att överklaga tingsrätts beslut om utseende av

text: offentlig försvarare

text: har prövats i

text: NJA 2001 s. 344

text: . I målet är också frågan om den som ska höras upplysningsvis i

text: Europakonventionen

text: s mening blivit anklagad för brott, vilken fråga av Högsta domstolen besvarats nekande.

text: 24 Kap. Om häktning och anhållande

heading: 23 kap. 18 §

text: 23 kap. 18 §

text: Ibland används sannolikt på grund av anglosaxisk eller fransk inverkan ordet arrestering, som synonymt med häktning, vilket inte är fallet trots att det numera ingår i lagen som upphämtats av

text: EU

text: Med kollusionsfara avses risk att den misstänkte kan försvåra förundersökningen. Synnerliga skäl har ansetts föreligga att - på grund av kollusionsfara - häkta en för mord misstänkt 16-åring enligt

text: RH 2004:61

heading: 24 kap. 1 §

text: 24 kap. 1 §

text: Häktning enl p 2 kallas utredningshäktning.

heading: 24 kap 3 §

text: 24 kap 3 §

text: Restriktioner kan innebära att den häktade * inte får ta emot besök * inte får umgås med andra häktade * att post granskas av åklagaren * att den häktade i vissa fall inte får se på tv eller lyssna på radio enligt

text: kriminalvårdens faktablad

heading: 24 kap 5 a §

text: 24 kap 5 a §

text: En person som har häktats på grund av såväl kollusionsfara som fara för fortsatt brottslig verksamhet har ansetts inte ha rätt att besvära sig över enbart grunden kollusionsfara enligt

text: NJA 1989 s. 747

text: Fråga om tillämpning av bestämmelsen om att häktning i vissa fall endast får ske om det är uppenbart att betryggande övervakning inte kan ordnas. Prövningen av om det föreligger hinder mot häktning på grund av denna bestämmelse, som framgår av bestämmelsens ordalydelse, inte endast om det ordnats med betryggande övervakning. För att häktning skall vara tillåten krävs att det skall vara uppenbart att sådan inte kan ordnas. Det innebär att domstolen, om det yrkas att den som är under arton år skall häktas, har skyldighet att pröva de skäl som åberopas för att det inte finns möjlighet att anordna betryggande övervakning enligt

text: NJA 2008 s. 81

heading: 24 kap. 4 §

text: 24 kap. 4 §

text: Se kommentaren till

text: 15 kap 1 §

text: om kvarstad.

heading: 26 kap. Om kvarstad

text: 26 kap. Om kvarstad

heading: 27 kap. Om beslag, hemlig teleavlyssning m.m.

text: 27 kap. Om beslag, hemlig teleavlyssning m.m.

text: NJA 2004 s. 633

text: belyser denna bestämmelse om beslag och återlämnande.

text: Många åklagare är försiktiga och vågar eller vill inte lägga sig i "privata affärer" och hänvisar istället målsäganden att innan beslaget hävs väcka civilrättslig talan om bättre rätt till egendomen enligt

text: 15 kap 3 §

heading: 27 kap. 4 a §

text: 27 kap. 4 a §

text: Hemlig teleavlyssning innebär att ta del av en misstänkt persons kommunikation med enskilda personer via telefon eller internet. Avlyssningen och lagringen får endast ske när någon misstänks för brott där

text: fängelse

text: i två år kan följa.

heading: 27 kap. 18 §

text: 27 kap. 18 §

text: Hemlig teleövervakning innebär att ta del av tekniska uppgifter vid kommunikation över internet eller telefon för att utröna vem eller vilka en misstänkt person har kontakt med.

heading: 27 kap. 19 §

text: 27 kap. 19 §

text: Hemlig kameraövervakning som innebär att kameror placeras ut för att bevaka en plats som har koppling till det brott som utreds.

text: 30 Kap. Om dom och beslut

heading: 27 kap. 20 a §

text: 27 kap. 20 a §

text: Denna bestämmelse, tillsammans med

text: 17 kap. 2 §

text: , är ett uttryck för

text: omedelbarhetsprincipen

heading: 30 kap. 2 §

text: 30 kap. 2 §

text: Enligt denna paragraf får

text: dom

text: i

text: brottmål

text: inte avse annan gärning än den, för vilken talan om ansvar förts i behörig ordning.

text: Det är

text: åklagare

text: n som ska ange det händelseförlopp som den

text: tilltalad

text: e enligt hans mening bör fällas till ansvar för. Härmed avses såväl de yttre faktiska omständigheterna som de subjektiva moment som ingår i gärningen. Prövningen i ett mål får därför inte utsträckas till att avse något annat än vad som innefattas i åklagarens gärningsbeskrivning.

text: Utöver de gärningsmoment som åklagaren uttryckligen angett finns utrymme för att göra en tolkning av gärningsbeskrivningen i belysning av det straffstadgande som åklagaren åberopar i målet. (se NJA II 1943 s 392 och Ekelöf: Rättegång II 1985 s 125).

text: Med hänsyn till den tilltalades berättigade krav på att få veta vad prövningen i målet kommer att avse för att kunna bestämma hur han skall lägga upp sitt försvar måste emellertid en sådan tolkning göras med försiktighet. Detta tydliggörs av

text: NJA 1988 s. 665

text: Jämför

text: NJA 1987 s. 194

text: Eftersom åklagarens gärningsbeskrivning inte har ansetts omfatta åtal för

text: näringshäleri

text: har

text: hovrätt

text: en i

text: RH 1995:63

text: inte kunnat pröva om en person begått detta brott, trots att

text: åklagare

text: n under huvudförhandlingen uppgett att

text: åtal

text: et avser denna form av häleri.

heading: 30 kap. 3 §

text: 30 kap. 3 §

text: Domare som i flera fall inte expedierat domar i tid har dömts för tjänstefel enligt

text: NJA 2001 s. 35

heading: 30 kap. 7 §

text: 30 kap. 7 §

text: Sedan domen vunnit laga kraft kan ansvar för samma gärning inte bli föremål för ny talan och ny dom.

text: Har åklagaren inte yrkat

text: förverkande

text: kan denna fråga inte prövas i ny rättegång enligt

text: NJA 1990 s. 401

text: 32 Kap. Om frister och laga förfall

heading: 30 kap. 9 §

text: 30 kap. 9 §

text: Ett rekvisit för vilandeförklaring är att det är av synnerlig vikt att en fråga avgörs i annat mål först. Vilandeförklaringen ska bestå tills det andra målet vunnit laga kraft, inte bara avgjorts. Ett avgörande skäl kan vara att avsevärda processekonomiska fördelar uppnås i det vilande målet.

text: *Ett tvistemål pågick vid tingsrätt om rätten till försäkringsersättning.

text: Svarande

text: n, ett försäkringsbolag hävdade att polisutredning pågick och att det hade betydelse för målet om åtal skulle väckas mot

text: kärande

text: n om försäkringsbedrägeri. Tingsrätten förklarade målet vilande men hovrätten fann i

text: RH 1996:141

text: att målet onödigt uppehölls genom vilandeförklaringen.

text: Jämför reglerna om mellandom enligt

text: 17 kap. 5 §

heading: 32 kap. 5 §

text: 32 kap. 5 §

text: Om

text: part

text: eller vittne kallats att vid vite eller

text: tredskodom

text: eller förfallet överklagande inställa sig till förhandling, ska vitet dömas ut eller påföljden inträffa om de inte visar att de haft laga förfall.

text: Som laga förfall har ansetts att vittne som begärt förskott från motparten inte fått förskott enligt

text: RH 1997:17

text: Hovrätten har ansett att

text: tilltalad

text: , vars

text: offentlige försvarare

text: ringt till

text: hovrätt

text: ens telefonväxel och meddelat att han och den tilltalade på grund av bilköer var försenade till utsatt huvudförhandling, inte haft sådan giltig ursäkt för utevaro som utgör laga förfall enligt

text: RH 1999:135

text: 34 Kap. Om rättegångshinder

heading: 32 kap. 8 §

text: 32 kap. 8 §

text: Några rättegångshinder som ska beaktas

text: ex officio

text: är

text: res judicata

text: litispendens

text: och forumregeln i

text: 10 kap. 17 §

text: 35 Kap. Om bevisning i allmänhet

heading: 34 kap. 1 §

text: 34 kap. 1 §

text: I svenska domstolar gäller fri bevisprövning vilket denna bestämmelse ger uttryck för.

text: Videoinspelning vars ursprung inte kunnat fastställas har inte kunnat ligga till grund för dom i mål om mordbrand

text: i NJA 1998 s. 204

text: Uppläsning ur utskrift av vittnesförhör som upptagits under förundersökningen där försvararen inte fått kännedom om vittnets identitet har tillåtits som bevis av Göta hovrätt i

text: RH 2001:71

text: medan tingsrätten ogillat bevisningen "då vittnesförhör med anonymt vittne inte är tillåtet enligt svensk rätt."

text: Så kallad överskottsinformation från hemlig teleavlyssning har fått åberopas som bevisning i brottmål enligt

text: NJA 2003 s. 323

heading: 35 kap. 1 §

text: 35 kap. 1 §

text: I mål om skadestånd där det är svårt att bevisa skadans storlek får rätten uppskatta skadan.

heading: 35 kap. 5 §

text: 35 kap. 5 §

text: Denna bestämmelse är ett uttryck för

text: bevisomedelbarhetens princip

heading: 35 kap. 8 §

text: 35 kap. 8 §

text: Denna bestämmelse är ett uttryck för

text: principen om det bästa bevismaterialet

text: En skriftlig berättelse som någon upprättat som "bevis" inför en rättegång får inte åberopas utan vittnet ska istället höras enligt

text: 36 kap. 1 §

text: . Endast i det fall vittnet inte kan höras till exempel på grund av inträffat dödsfall får skriftlig vittnesberättelse åberopas.

heading: 35 kap. 14 §

text: 35 kap. 14 §

heading: 38 kap. Om skriftligt bevis

text: 38 kap. Om skriftligt bevis

text: Enligt 2 st denna paragraf jämfört med

text: 36 kap 6 §

text: föreligger inte skyldighet att i rättegång förete handling (

text: editionsplikt

text: ) som innehåller yrkeshemlighet, om det inte finns synnerlig anledning till det.

text: I

text: NJA 1986 s. 398

text: förmådde

text: kärande

text: n inte visa detta och editionsföreläggandet avslogs.

text: Motsatt utgång i

text: NJA 1988 s. 652

text: eftersom det inte framstod som sannolikt att ett "utlämnande av uppgiften skulle medföra skada av större betydelse". Det ska alltså göras en intresseavvägning.

text: HD har i

text: NJA 1998 s. 829

text: beslutat om edition beträffande utdrag ur en statuslogg. HD uttalade därvid att det förhållandet att aktuella uppgifter är lagrade elektroniskt inte utgör hinder mot att utskrifter avseende uppgifterna görs till föremål för edition. Att informationen fanns i form av obehandlade s.k. rådata på olika datamedier, att den datorutrustning som används för sådana datamedier inte längre brukades eller förekom hos den som ett föreläggande skulle avse och att denne gjort gällande att det skulle krävas en arbetsinsats av en kvalificerad medarbetare under cirka en månads tid för att sortera och bearbeta uppgifterna i enlighet med yrkandet ansågs inte heller utgöra hinder mot edition. HD har alltså tolkat bestämmelsen – om skyldighet för den som innehar ”skriftlig handling” som kan antagas äga betydelse som bevis att förete den – så att föreläggandet inte kom att avse själva datamediet utan en utskrift av en konstellation av uppgifter, vilka den som föreläggandet riktades mot först hade att producera med hjälp av ett datorprogram (d.v.s. sortera och bearbeta data), för att därefter skriva ut och överlämna utskriften till sökanden. Föreläggandet kom att avse uppgifter som visserligen representerades av elektroniskt lagrade data men som inte vid tiden för HD:s beslut fanns fysiskt lagrade i den konstellation som sökandens yrkande om edition avsåg. Den mot vilken föreläggandet riktades hade alltså att producera en materialisering i läsbar form.

text: Ett annat sätt att komma åt information är genom

text: informationsföreläggande

text: enligt

text: 53 c § upphovsrättslagen

text: eller

text: 24 § marknadsföringslagen

text: Ytterligare ett sätt att säkra information och bevis är genom

text: intrångsundersökning

text: enligt

text: 41 a upphovsrättslagen

heading: 38 kap. 2 §

text: 38 kap. 2 §

heading: 42 kap. Om stämning och förberedelse och om avgörande av mål utan huvudförhandling

text: 42 kap. Om stämning och förberedelse och om avgörande av mål utan huvudförhandling

text: Detta är ett centralt stadgande i

text: rättegångsbalken

text: . Om stämningsansökan i ett tvistemål är ofullständig (egentligen så ofullständig att svaranden inte kan avge ett klart svaromål) ska den avvisas enligt

text: 42 kap 4 §

text: Dessförinnan ska

text: kärande

text: n i dispositiva mål få viss processledning i allt fall så långt att bristerna kan avhjälpas enligt

text: 42 kap. 3 §

text: . Rättsfallet

text: RH 1996:112

text: ger viss ledning om processledningens innehåll.

text: I indispositiva mål ska processledningen vara fast och tydlig så att inte oriktiga domar meddelas och rättsförluster uppstår.

heading: 42 kap. 2 §

text: 42 kap. 2 §

text: Kallas ibland "rättshaveristparagrafen". Möjligheten att helt ignorera ogrundade stämmningsansökningar ska dock enligt

text: Högsta domstolen

text: användas mycket restriktivt enligt

text: NJA 1998 s 278

text: . I målet hade käranden begärt skadestånd och åberopat grunder.

heading: 42 kap. 5 §

text: 42 kap. 5 §

text: 5 p innebär ett undantag från

text: muntlighetsprincipen

text: om endast

text: rättsfrågan

text: , inte bevisfrågan är tvistig.

heading: 42 kap. 8 §

text: 42 kap. 8 §

text: I dispositiva mål kan domstolen ta till ett effektivt medel mot sådana parter som inte inställer sig till sammanträden eller som inte lämnar in svaromål i tid nämligen utfärda föreläggande vid påföljd av

text: tredskodom

text: om parten inte följer föreläggandet.

text: Tredskodom meddelas inte automatiskt utan part måste framställa yrkande enligt

text: 44 kap 2 §

heading: 42 kap. 12 §

text: 42 kap. 12 §

text: Denna paragraf reglerar s.k.

text: preklusionsföreläggande

text: 43 Kap. Om huvudförhandling

heading: 42 kap. 15 §

text: 42 kap. 15 §

text: Denna bestämmelse, tillsammans med

text: 46 kap. 5 §

text: , är ett uttryck för

text: muntlighetsprincipen

heading: 43 kap. 5 §

text: 43 kap. 5 §

text: Denna bestämmelse, tillsammans med

text: 46 kap. 11 §

text: , är ett uttryck för

text: koncentrationsprincipen

heading: 43 kap. 11 §

text: 43 kap. 11 §

heading: 44 kap. Om parts utevaro m. m.

text: 44 kap. Om parts utevaro m. m.

text: Om part uteblir i ett dispositivt tvistemål och andra parten har rätt till tredskodom så meddelas den inte om inte parten yrkar tredskodom.

heading: 44 kap. 2 §

text: 44 kap. 2 §

text: Sedan gäldenären i mål om betalningsföreläggande ansökt om

text: återvinning

text: och utvecklat grunderna för sitt bestridande samt borgenären yttrat sig däröver förelade

text: tingsrätt

text: en gäldenären att avge skriftligt svaromål vid påföljd av tredskodom och meddelade därefter sådan dom när denne inte hördes av inom förelagd tid. Handläggning har ansetts utgöra grovt rättegångsfel enligt

text: NJA 1989 s. 487

text: 46 Kap. Om huvudförhandling i mål, vari allmänt åtal föres

heading: 44 kap. 7 a §

text: 44 kap. 7 a §

text: Denna bestämmelse, tillsammans med

text: 43 kap. 5 §

text: , är ett uttryck för

text: muntlighetsprincipen

heading: 46 kap. 5 §

text: 46 kap. 5 §

text: Denna bestämmelse, tillsammans med

text: 43 kap. 11 §

text: , är ett uttryck för

text: koncentrationsprincipen

text: 47 Kap. Om väckande av enskilt åtal och huvudförhandling i mål, vari sådant åtal föres

heading: 46 kap. 11 §

text: 46 kap. 11 §

text: Om väckande av enskilt åtal.

text: Detta är något som är möjligt om allmän åklagare inte vill eller inte får väcka åtal.

text: I allmänhet är det förtalsbrott som avses vilket framgår av

text: 5 kap 5 § brottsbalken

text: Reglerna vid enskilt åtal följer i stort de som gäller för allmänt åtal utom det att förberedelse (ungefär som i tvistemål) ska ske enligt

text: 47 kap. 7 §

text: . Skälet för detta är att enskild part behöver viss processledning vilket allmänna åklagare inte behöver.

heading: 47 kap. 1 §

text: 47 kap. 1 §

heading: 49 kap. Om rätten att överklaga en tingsrätts domar och beslut och om prövningstillstånd

text: 49 kap. Om rätten att överklaga en tingsrätts domar och beslut och om prövningstillstånd

text: Huvudregeln är att domar i första instans ska kunna överklagas.

text: Ett klart undantag finns.

text: Tredskodom

text: kan inte överklagas. Istället ska den som fått domen emot sig begära

text: återvinning

text: , varefter målet kan handläggas på nytt i

text: tingsrätt

text: en.

text: Regeln har andra undantag också nämligen att det numer fordras så kallat prövningstillstånd.

text: I brottmål gäller

text: 49 kap. 13 §

text: I civilmål gäller

text: 49 kap. 14 §

text: Vissa beslut kan inte heller överklagas enligt

text: 49 kap. 8 §

heading: 49 kap. 1 §

text: 49 kap. 1 §

text: Som framgår av lagtexten är det mer bagatellartade mål som fordrar prövningstillstånd.

heading: 49 kap. 13 §

text: 49 kap. 13 §

text: Som framgår av lagtexten är det mål som är rejält feldömda eller mål som kan ha prejudikatvärde.

heading: 49 kap. 14 §

text: 49 kap. 14 §

heading: 54 kap. Om rätten att överklaga en hovrätts domar och beslut och om prövningstillstånd.

text: 54 kap. Om rätten att överklaga en hovrätts domar och beslut och om prövningstillstånd.

text: Prövningstillstånd meddelas enbart om målet kan bedömas ha prejudikatvärde eller det finns grund för

text: resning

text: eller

text: domvilla

text: enligt

text: 54 kap. 10 §

text: Att prövningstillstånd kan begränsas till viss fråga framgår av

text: 54 kap. 11 §

text: De flesta ansökningar om prövningstillstånd avgörs inom sex månader från det att de kommit in. Om prövningstillstånd inte meddelas lämnas ingen egentlig motivering till varför så inte har skett, men det betyder normalt att Högsta domstolen ansett att det inte finns något prejudikatintresse för målet och att det inte heller har förekommit något grovt rättegångsfel som kan motivera prövningstillstånd enligt

text: Högsta domstolens

text: webbsida.

heading: 54 kap. 10 §

text: 54 kap. 10 §

heading: 55 kap. Om överklagande av domar

text: 55 kap. Om överklagande av domar

text: Det är sällan huvudförhandling hålls i

text: Högsta domstolen

heading: 55 kap. 11 §

text: 55 kap. 11 §


author: Alexander Ankerstedt

text: Vittneskonfrontation

text: och

text: fotokonfrontation

text: faller in under denna paragraf.

heading: 6 §

text: 6 §