identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 688804-10/111

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

title: Avdrag för logiutgifter vid vistelse i hemmet

text: 1 Sammanfattning

text: En anställd som under pågående tjänsteresa reser hem under veckoslutet, har rätt till avdrag för faktiska utgifter för logi som är föranledda av tjänsteresan även om han inte befinner sig på förrättningsorten under veckoslutet, förutsatt att han inte har kompenserats för kostnaden på annat sätt. Det sammanlagda avdraget får i sådant fall inte överstiga de faktiska kostnaderna för boendet under tjänsteresan.

text: "Skattefri" schablonersättning för logi kan däremot inte betalas ut för dagar den anställde inte övernattar på förrättningsorten.

text: Detta ställningstagande ersätter ett tidigare ställningstagande Avdrag för logiutgifter under hemresor (2004-10-25, dnr

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: På grund av att en anställd hade utgifter för logi som var föranledda av en tjänsteresa även under helger, uppkom frågan om han kunde få avdrag även för de dagar som han inte befann sig på förrättningsorten, t.ex. under hemresor över helgen. Enligt traktamentsreglerna kan "skattefritt" traktamente endast betalas ut vid tjänsteresor som medför övernattning. Någon motsvarande rätt till "skattefritt" traktamente under vistelse i hemmet finns alltså inte. Trots det anser Skatteverket att det är möjligt att kompensera en anställd för fasta utgifter för logi på förrättningsorten även under de dygn han vistas i hemmet (se Skatteverkets ställningstagande 2004-10-25, dnr

text: Det har visat sig att ställningstagandet har tolkats på ett sätt som inte har varit avsett. Av det skälet behöver den tidigare skrivelsen ersättas. En absolut förutsättning för att arbetsgivaren ska kunna betala ut "skattefritt" traktamente även när anställda inte övernattar på förrättningsorten, är att de även för dessa dagar har faktiska kostnader för logi som de inte blivit kompenserade för. Resonemanget bygger på att hyreskostnaden fördelas på månadens alla dagar.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 12 kap. 6 §

text: IL framgår att ökade levnadskostnader som den skattskyldige har på grund av att han i tjänsten vistas utanför sin vanliga verksamhetsort, är avdragsgilla i den utsträckning som följer av 7-17 §§. Avdrag ska bara göras vid resor som är förenade med övernattning utanför den vanliga verksamhetsorten. Som ökade levnadskostnader räknas utgifter för logi, ökade utgifter för måltider samt diverse småutgifter.

text: Enligt 13 § får utgift för logi dras av. Kan den skattskyldige inte visa vilken utgift han har haft, får ett halvt maximibelopp per natt dras av vid tjänsteresa i Sverige, den s.k. nattschablonen (som för år 2010 och 2011 är 105 kr).

text: En arbetsgivare kan enligt

text: 8 kap. 19 § skattebetalningslagen

text: betala ut "skattefri" kostnadsersättning (traktamente) som motsvarar den anställdes avdragsrätt för ökade levnadskostnader vid tjänsteresa.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Reglerna om avdrag för ökade levnadskostnader i samband med tjänsteresa utgår från att en anställd inte ska stå för kostnader som är föranledda av en resa i tjänsten.

text: Någon ökning i utgifterna för måltider och småutgifter i anledning av tjänsteresan kan inte föreligga under tid då den anställde vistas i hemmet. Något "skattefritt" dagtraktamente kan därför inte betalas ut under hemresan.

text: En skattskyldig som rest hem över helgen kan däremot i vissa fall ha utgifter för logi som är föranledda av tjänsteresan även för tid han inte befinner sig på förrättningsorten. Detta gäller t.ex. om den skattskyldige hyrt en bostad eller en uppställningsplats för husvagn på månadsbasis. En förutsättning för att arbetsgivaren ska kunna betala ut "skattefritt" traktamente även när de anställda inte övernattar på förrättningsorten, är att de har faktiska kostnader för logi även för dessa dagar, som de inte blivit kompenserade för. Resonemanget bygger på att hyreskostnaden fördelas på månadens alla dagar.

text: Exempel 1

text: En person på tjänsteresa hyr en lägenhet på förrättningsorten för 5250 kr i månaden, dvs. 175 kr per dag (5 250/30). Han har kostnader för lägenheten alla dagar i månaden - även när han är hemma på helgen. Arbetsgivaren kan betala "skattefri" kostnadsersättning med ett engångsbelopp på 5 250 kr eller med 175 kr för varje dag i månaden, dvs. totalt vad lägenheten kostar.

text: Skulle arbetsgivaren i stället fördela hela hyreskostnaden på de arbetsdagar som är förenade med övernattning, finns ingen ytterligare avdragsrätt för logi. Om nattraktamente betalas ut under helgerna är det således skattepliktigt som lön.

text: Exempel 2

text: Fyra personer på tjänsteresa hyr tillsammans en lägenhet på förrättningsorten för 9 600 kr i månaden, dvs. 2 400 kr per person och månad eller 80 kr per person och dag. De har kostnader för lägenheten alla dagar i månaden - även när de är hemma på helgerna. Arbetsgivaren kan alltså betala ut "skattefritt" nattraktamente med 80 kr per person och dag – även om de befinner sig utanför förrättningsorten.

text: Om arbetsgivaren i stället betalar ut nattschablonen för var och en av dem, vilket han har möjlighet att göra, är schablonersättningen skattefri endast under arbetsveckorna då de anställda övernattar i lägenheten. Har han betalat ut sådan ersättning även under de dagar då den anställde vistas i hemmet, ska den behandlas som lön.

text: Om en bostad hyrs dag för dag, vilket mestadels är fallet med hotell- eller pensionatboende, kan avdrag för logiutgifter under helgen aldrig medges om hemresa sker. Avdrag kan inte heller medges om den månadsbaserade boendekostnaden fördelas endast på de dagar som förenats med övernattning. Den anställde blir därigenom fullt kompenserad för boendekostnaden. Inte heller kan "skattefri" schablonersättning för logi betalas ut för dagar den anställde inte övernattar på förrättningsorten.

text: Det bör för avdragsrätt krävas att den anställde visar att han haft utgifter för logi även om han rest hem under helgen, t.ex. genom att han bifogar hyresräkningen som underlag. Arbetsgivaren kan i dessa fall betala ut "skattefritt" traktamente som motsvarar den anställdes avdragsrätt, dvs. upp till de faktiska kostnaderna för boendet, men inget därutöver.

text: Traktamentsbroschyren (SKV 354) justerades 2011 för att tydligare markera vad som gäller.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 689760-08/111

nyckelord:
Förvaltningsrätt & förfarande
Inkomstskatt
Skattebetalning & borgenärsarbete
Socialavgifter

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Ersättningar vid sakskador på grund av yrkesutövningen m.m.

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Ersättning för skada på egendom i samband med skadegörelse eller liknande som inträffat på grund av yrkesutövning är skattefri även om den utges av mottagarens arbetsgivare.

type: stycke

text: Annan ekonomisk kompensation från en arbetsgivare som utges till en anställd på grund av sjukfrånvaro eller liknande som beror på yrkesutövningen är skattepliktig som lön. Detta gäller även om ersättningen skulle vara skattefri om den utgavs utan samband med anställning eller uppdrag, såsom ideella skadestånd.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Skatteverket har i ställningstagande 2008-08-21, dnr

text: 131 484465-08/111

text: klargjort att personskydd i anledning av hot i arbetet normalt inte beskattas hos den anställde. Det kan gälla åtgärder i form av larm och liknande som en arbetsgivare erbjuder en anställd som blivit hotad, i syfte att ge honom eller hans familj skydd för person och egendom. Följdfrågor har uppkommit som gäller beskattningskonsekvenserna av att arbetsgivaren utger ersättning för att täcka skador som uppkommit på den anställdes personliga egendom, och skadegörelsen visas bero på yrkesutövningen. Som exempel kan nämnas att anställda inom vården eller rättsväsendet får kläder, glasögon o.dyl. skadade av patienter eller intagna. Det har länge funnits en osäkerhet kring frågan om en sådan ersättning är skattepliktig när den ges ut av mottagarens arbetsgivare. Kan arbetsgivaren exempelvis utan beskattningskonsekvenser för den anställde stå för självrisken om den anställdes bil skadats av någon som är missnöjd med ett beslut?

text: Vad gäller om arbetsgivaren bidrar med ekonomisk kompensation om en anställd blir utsatt för hot eller våld som resulterar i långtidssjukskrivning?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 11 kap 1 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, ska löner, arvoden, förmåner och alla andra inkomster som erhålls på grund av tjänst tas upp som intäkt, om inte något annat anges i detta kapitel eller i 8 kap.

text: Enligt

text: 8 kap. 22 §

text: IL är försäkringsersättningar och andra ersättningar för skada eller liknande på tillgångar skattefria. Från denna regel görs undantag bl.a. för ersättningar som avser tillgångar i näringsverksamhet såsom inventarier lagertillgångar och näringsfastigheter.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Enligt praxis beskattas vissa ersättningar, som annars är skattefria, då de utges med anledning av en anställning eller uppdrag. Som exempel kan nämnas att ideella skadestånd som utges av en arbetsgivare beskattas som lön hos den anställde, även om ideella skadestånd normalt är skattefria. Man brukar tala om att ersättningen "smittas" av anställningen. Denna princip gäller vid ersättningar som utges av arbetsgivare om inte frågan om skatteplikt är särskilt reglerad.

text: I de fall en ersättning är skattefri på grund av en uttrycklig bestämmelse i

text: 8 kap.

text: IL, anges i vissa fall att skattefriheten inte gäller för en ersättning som har koppling till en anställning eller uppdrag (se t.ex. 8 kap. 4, 28 och 30 §§). I 22 § finns inget sådant förbehåll såvitt gäller ersättningar som är hänförliga till anställning eller uppdrag.

text: Skatteverket anser mot denna bakgrund att ersättning som utges av en arbetsgivare till en anställd för att kompensera denne för skada på personlig egendom till följd av skadegörelse eller olyckshändelse som förorsakats av annan än den anställde men som berott på yrkesutövningen, är skattefri med stöd av

text: 8 kap. 22 §

text: IL. För denna slutsats talar också det förhållandet att det inte innebär någon förmån för den anställde att i en sådan situation få förstörd eller skadad egendom ersatt. Ersättningen gör enbart att den anställde hålls skadeslös. Något skäl att anse att ersättningen "smittas" av anställningen finns inte i det läget. Från den beskrivna situationen ska hållas isär det förhållandet att arbetsgivaren ger ut ersättning till en anställd för att täcka skador på egendom som inte uppkommit genom skadegörelse till följd av yrkesutövningen, t.ex. skador som vållats av den anställde själv. Sådan ersättning ska primärt ses som skattepliktig lön.

text: Skattefriheten enligt ovan gäller för sådan ersättning som håller den anställde skadeslös, vare sig det gäller reparation eller återanskaffning av egendomen, i den mån skadan inte täcks av försäkring.

text: Skador av större omfattning bör styrkas genom polisanmälan. Vid skador av mindre omfattning, såsom förstörda kläder eller krossade glasögon, bör arbetsgivaren dokumentera det inträffade till stöd för utbetalningen. Det måste framstå som klart att skadan kan sättas i samband med yrkesutövningen. Något krav på att en gärningsman kan fällas för skadegörelsen bör däremot inte ställas.

text: Ekonomisk kompensation från arbetsgivaren till följd av obehag och långvarig sjukskrivning är skattepliktig som lön. Detta gäller även i den mån ersättningen avser ett ideellt skadestånd för sveda och värk, som är skattefritt när det inte ges ut med anledning av en anställning (se

text: RÅ 1987 ref. 10

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 690785-07/111

title: Mervärdesskatt och hyresgästanpassningar av bostäder eller lokaler

text: Nytt: 2023-06-02

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att de hyresgästanpassningar en fastighetsägare åtar sig att utföra normalt får anses som ett led i hyresförhållandet och inte medför att fastighetsägaren, av denna anledning, blir en sådan förvärvare som ska tillämpa omvänd skattskyldighet.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: I

text: 12 kap.

text: jordabalken (1970:994)

text: , JB, finns bestämmelser om avtal, genom vilka hus eller delar av hus upplåts till nyttjande mot ersättning.

text: Parterna förfogar genom hyresavtalet över möjligheten att avtala om bostadens eller lokalens skick. I hyreslagen (

text: 12 kap.

text: JB) är flertalet bestämmelser tvingande i princip endast till hyresgästens förmån. Bostads-hyresgästen har ett bättre skydd än lokalhyresgästen. I bostadshyresförhållanden finns inte samma avtalsfrihet mellan parterna som vid lokalhyresförhållanden.

text: Det förekommer att fastighetsägare erbjuder hyresgästerna vissa valmöjligheter beträffande lägenheters standard. Med tillval menas valet av en högre standard än den normala. En lokalhyresgäst kan begära att fastighetsägaren gör vissa anpassningar för den verksamhet hyresgästen ska bedriva.

text: Fråga har ställts om sådana hyresgästanpassningar av bostad eller lokal ska innebära att fastighetsägaren blir en sådan näringsidkare som mer än tillfälligt tillhandahåller byggtjänster.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, framgår att den som förvärvar en tjänst som avses i andra stycket är skyldig att betala mervärdesskatten (skattskyldig) om denne är

text: en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, eller

text: en annan näringsidkare som tillhandahåller en näringsidkare som avses i första strecksatsen sådana tjänster.

text: I

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML anges närmare vilka tjänster med anknytning till bygg- och anläggningsverksamhet som avses. Dessa är:

text: sådana tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som enligt gällande koder för Standard för svensk näringsgrensindelning (SNI-koder) kan hänföras till

text: mark- och grundarbeten

text: bygg- och anläggningsarbeten

text: bygginstallationer

text: slutbehandling av byggnader, eller

text: uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare

text: byggstädning, och

text: uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter som avses i 1 och 2.

text: Enligt

text: 3 kap. 1 §

text: ML är omsättning av varor och tjänster skattepliktiga, om inte annat anges i kapitlet. Från skatteplikt undantas enligt 2 § upplåtelse av bl. a. hyresrätter och andra rättigheter till fastighet. Undantaget för upplåtelse av nyttjanderätter till fastigheter omfattar också upplåtarens tillhandahållande av gas, vatten, elektricitet, värme och nätutrustning för mottagning av radio- och televisionssändningar, om tillhandahållandet är ett led i upplåtelsen av nyttjanderätten.

text: Av

text: prop. 2005/06:130 s. 47

text: framgår att regeringen ansett att övervägande skäl talar för att begränsa tillämpningen av omvänd skattskyldighet till förvärvare som i princip är verksamma inom byggsektorn.

text: Vidare anges på s. 65 att en fastighetsägare eller fastighetsförvaltare i den egenskapen inte är en sådan förvärvare som ska tillämpa omvänd skattskyldighet.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Hyresgästanpassningar av bostad eller lokal är en relativt vanlig företeelse. De får ses som ett normalt inslag i en fastighetsägares verksamhet och förekommer enbart i anslutning till ett hyresförhållande. Åtgärderna utförs på och tillförs fastighetsägarens fasta egendom. Hyresgästanpassningar kan därför anses vara åtgärder som hyresvärden vidtar i egenskap av fastighetsägare. En fastighetsägare kan ta ut ersättning för åtgärderna genom ett tillägg på hyran över kontraktstiden, över viss tid eller genom att ta ut en engångsersättning.

text: Skatteverket anser att när parterna i hyresavtalet eller annars i anslutning till hyresförhållandet avtalar om hyresgäst-anpassningar får detta, då dessa arbeten avser hyresvärdens fastighet, normalt anses vara ett led i hyresförhållandet. Formerna för hur fastighetsägaren kompenserar sig för dessa hyresgästanpassningar av bostäder och lokaler bör då inte vara av avgörande betydelse.

text: Att en fastighetsägare i anslutning till ett hyresförhållande tar ut ersättning av hyresgäster för sådana hyresgästanpassningar ska därför normalt inte medföra att fastighetsägaren av denna anledning blir en sådan förvärvare som mer än tillfälligt tillhandahåller byggtjänster. Av nämnda uttalanden i proposition 2005/06:130 framgår också att avsikten är att fastighetsägare i den egenskapen normalt inte ska vara en sådan förvärvare som tillämpar omvänd skattskyldighet.

text: Om en fastighetsägare däremot särskilt avtalar om att tillhandahålla byggtjänster påverkar detta bedömningen av om fastighetsägaren är en sådan förvärvare som avses i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML.

text: Skatteverket anser sammanfattningsvis att de hyresgästanpassningar fastighetsägaren åtar sig att utföra normalt får anses som ett led i hyresförhållandet och inte medför att fastighetsägaren blir en sådan förvärvare som ska tillämpa omvänd skattskyldighet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 691305-07/111

status: upphävt

title: Sammanställning nr 4 med frågor och svar i anledning av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn

text: Nytt: 2007-12-18

text: Detta ställningstagande upphör att gälla. Det ersätts av ställningstagandet Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid tillhandahållande av tjänst avseende montering/installation av utrustning och maskiner, dnr

text: 131 773424-07/111

text: , och av ställningstagandet Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid tillhandahållande av tjänst avseende reparation eller underhåll av fastighet, dnr

text: 131 773432-07/111

text: Sammanfattning

text: Skatteverket har tidigare i tre skrivelser 2007-06-26, dnr

text: 131 409261-07/111

text: , 2007-06-26, dnr

text: 131 409437-07/111

text: och 2007-06-26, dnr

text: 131 409443-07/111

text: redogjort för sin syn på ett antal frågor som har kommit in till Skatteverket i anledning av de nya reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn.

text: Skatteverket har nu tagit ställning till frågor om montering/installation av egentillverkade varor samt reparation av hissar.

text: Innebörden av begreppen mark- och grundarbeten, bygg- och anläggningsarbeten, bygginstallationer, slutbehandling av byggnader samt uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, ska vara densamma som enligt Standard för svensk näringsgrensindelning (SNI) 2002. En ändrad tolkning av vilka aktiviteter som ingår i avdelning F Byggverksamhet i SNI 2002 innebär också en ändring av vilka tjänster som omfattas av bestämmelsen i

text: 1 kap. 2 § andra stycket 1

text: ML.

text: Sedan Skatteverket i skrivelse 2007-06-26, dnr

text: 131 409437-07/111

text: redogjorde för sin syn på ett antal frågor om vilka tjänster som omfattas av reglerna har en del av uppslagstexterna i SNI 2002 ändrats. Detta har medfört att några av de svar som lämnats i skrivelsen blivit inaktuella. Skatteverkets ställningstaganden avseende reparation av hissar, se avsnitt 4.3, innebär delvis en ändring i förhållande till den syn som Skatteverket tidigare gett uttryck för.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Den 1 juli 2007 infördes nya regler om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn.

text: De nya reglerna föranleder fortsatt många frågor till Skatteverket. Ett antal frågor avser montering/installation av egentillverkade varor.

text: Exempel på vilka aktiviteter som ska hänföras till avdelning F Byggverksamhet i SNI 2002 framgår av uppslagstexterna till respektive detaljgrupp. Dessa uppslagstexter finns tillgängliga i Statistiska Centralbyråns (SCB) sökfunktion för SNI på www.foretagsregistret.scb.se/sni/. Uppgifterna uppdateras löpande av SCB. SCB har under augusti 2007 lagt in en ny uppslagstext avseende reparation av egeninstallerade hissar och rulltrappor under kod 45310. Vidare har uppslagstexten "hissar, reparation" under SNI-kod 29220 ändrats till "Hissar, ej egeninstallerade, reparation av". I anledning härav har fråga ånyo uppkommit om tjänst som innefattar reparation av hissar omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn.

text: Samtliga tjänster avser fastighet som är belägen i Sverige.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML är den som förvärvar en tjänst som avses i andra stycket skyldig att betala mervärdesskatten (skattskyldig) om denne är - en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, eller - en annan näringsidkare som tillhandahåller en näringsidkare som avses i första strecksatsen sådana tjänster.

text: De i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML angivna tjänsterna är

text: 1. sådana tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som enligt gällande koder för Standard för svensk näringsgrensindelning (SNI-koder) kan hänföras till

text: - mark- och grundarbeten

text: - bygg- och anläggningsarbeten,

text: - bygginstallationer,

text: - slutbehandling av byggnader, eller

text: - uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare,

text: 2. byggstädning, och

text: 3. uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter som avses i 1 och 2.

text: Standarden för svensk näringsgrensindelning, SNI, är en statistisk standard för klassificering av produktionsenheter - företag, arbetsställen etc. - till näringsgrenar/branscher.

text: I gällande SNI; SNI 2002, finns en uppräkning av aktiviteter som är hänförliga till "byggverksamhet" (avdelning F, huvudgrupp 45). Med byggverksamhet avses mark- och grund-arbeten, bygg- och anläggningsarbeten, bygginstallationer, slut-behandling av byggnader samt uthyrning av bygg- och anläggnings-maskiner med förare. Dessa grupper är i sin tur indelade i olika under- och detaljgrupper.

text: Innebörden av begreppen mark- och grundarbeten, bygg- och anläggnings-arbeten, bygg-installationer, slutbehandling av byggnader samt uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare i ML ska vara densamma som enligt SNI 2002. SNI ska alltså inte enbart vara vägledande (se

text: Prop. 2005/06:130

text: , se 41).

text: I 5 kap. 4, 7 och 8 §§ ML finns bestämmelser om omsättningsland för tjänsterna. En grundläggande förutsättning för mervärdesbeskattning i Sverige och för att reglerna om omvänd skattskyldighet ska bli tillämpliga är att omsättningen sker i landet.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1. Montering/installation av egentillverkade varor

text: Fråga:

text: I Skatteverkets skrivelse 2007-06-26, dnr

text: 131 409437-07/111

text: , behandlas i fråga 4 tillverkning och montering av stålhallar. Av svaret framgår att de nya reglerna om omvänd skattskyldighet inte blir tillämpliga i de fall då ett företag tillverkar och monterar stommar till stålhallar. Vad gäller beträffande montering/installation av andra egentillverkade varor?

text: Svar:

text: Montering eller installation av egentillverkade varor ingår inte i huvudgrupp 45 i SNI 2002. Som exempel kan nämnas att inmontering och installation av egentillverkade monteringsfärdiga trähus ingår i kod 20301, att installation (uppförande) av egentillverkade monteringsfärdiga betongbyggnader ingår i kod 26619 samt att montering på plats av egentillverkade byggnadssnickerier såsom fönster, dörrar, räcken och takbjälkar ingår i kod 20302. Enligt uppgift från SCB ska all montering, uppsättning eller installation av egentillverkade varor hänföras till samma kod som tillverkningen av varan.

text: Skatteverket tolkar

text: 1 kap. 2 § andra stycket 1

text: ML och SNI 2002 så att montering och installation av vara som säljs i samband med varan och av det företag som har tillverkat varan inte utgör byggverksamhet enligt SNI 2002 och därmed inte omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Om ett företag i samband med montering eller installation av egentillverkad vara även utför andra tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning kan dock bedömningen bli en annan.

text: 4.2. Installation av både egentillverkade och köpta varor

text: Fråga:

text: Vi tillverkar och säljer fönster och utför även installation av nya fönster åt olika kunder. Ett byggföretag utför en större renovering av ett flerbostadshus. Vi kommer att leverera de nya fönster som ska sättas in i byggnaden samt installera dessa. Några av dessa fönster kommer vi att tillverka själva, men vi kommer också att köpa fönster från andra tillverkare. Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på hela eller delar av vårt tillhandahållande till byggföretaget?

text: Svar:

text: Montering av egentillverkade fönster utgör inte byggverksamhet enligt SNI 2002. Ett sådant tillhandahållande omfattas därför inte av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Enligt Skatteverkets uppfattning utgör ert tillhandahållande en enda tjänst avseende installation av fönster som inte ska delas upp. Om tjänsten till övervägande del avser fönster som ni har köpt från andra tillverkare bör, enligt Skatteverkets uppfattning, omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på hela tillhandahållandet. Om tjänsten till övervägande del avser egentillverkade fönster kommer tillhandahållandet däremot inte att omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn.

text: 4.3. Reparation av hissar

text: Fråga:

text: Vi utför installationer samt reparationer av hissar. Vi säljer inte hissar. I de fall vi utför installationer av nya hissar levereras hissarna av ett annat företag. Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på våra tillhandahållanden när vår kund är ett byggföretag?

text: Svar:

text: Installation av hissar omfattas av kod 45310 som ingår i avdelning F Byggverksamhet i SNI 2002. Omvänd skattskyldighet ska gälla för mervärdesskatten på installationer av hissar när er kund är ett byggföretag.

text: Reparation och underhåll av hissar omfattas däremot normalt inte av kod 45310 utan av kod 29220. Bestämmelsen i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML blir därför normalt inte tillämplig på sådana tillhandahållanden. SCB har dock under augusti 2007 lagt in en ny uppslagstext avseende reparation av egeninstallerade hissar och rulltrappor under kod 45310. Vidare har uppslagstexten "hissar, reparation" under SNI-kod 29220 ändrats till "Hissar, ej egeninstallerade, reparation av". Reparation av egeninstallerade hissar utgör således byggverksamhet enligt SNI 2002. Detta innebär att omvänd skattskyldighet ska gälla när ni reparerar hissar som ni själva har installerat om tjänsten utförs åt ett byggföretag.

text: Upplysningsvis kan nämnas att om ett företag tillverkar hissar och dessa installeras av ett annat företag, men det företag som tillverkat hissarna vid ett senare tillfälle utför reparation av hissarna, omfattas reparationen av SNI-kod 29220. Reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn blir därmed inte tillämpliga på hisstillverkarens tillhandahållande av reparationstjänsten.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 691311-07/111

title: Sammanställning nr 5 med frågor och svar i anledning av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn

text: Nytt 2017-06-14:

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Frågor och svar (A) – allmänna förutsättningar för omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn, dnr.

text: 131 101175-17/111

text: , ställningstagandet Frågor och svar (B) – omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn vid arbete på och i byggnader, dnr

text: 131 101180-17/111

text: , ställningstagandet Frågor och svar (C) – omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn vid arbete och uppförande på mark, dnr

text: 131 101225-17/111

text: och ställningstagandet Frågor och svar (D) – bedömning av om vissa tjänster omfattas av omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn, dnr

text: 131 101266-17/111

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket har tidigare i tre skrivelser 2007-06-26, dnr

text: 131 409261-07/111

text: , 2007-06-26, dnr

text: 131 409437-07/111

text: och 2007-06-26, dnr

text: 131 409443-07/111

text: samt i ett ställningstagande 2007-11-19, dnr

text: 131 691305-07/111

text: redogjort för sin syn på ett antal frågor som har inkommit till Skatteverket i anledning av de nya reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn.

text: Skatteverket har nu tagit ställning till ytterligare ett antal frågor om vilka tjänster som omfattas av de nya reglerna.

text: Innebörden av begreppen mark- och grundarbeten, bygg- och anläggnings-arbeten, bygg-installationer, slutbehandling av byggnader samt uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, ska vara densamma som enligt Standard för svensk näringsgrensindelning (SNI) 2002. En ändrad tolkning av vilka aktiviteter som ingår i avdelning F Byggverksamhet i SNI 2002 innebär också en ändring av vilka tjänster som omfattas av bestämmelsen i

text: 1 kap. 2 § andra stycket 1

text: ML.

text: Sedan Skatteverket i skrivelse 2007-06-26, dnr

text: 131 409437-07/111

text: redogjorde för sin syn på ett antal frågor om vilka tjänster som omfattas av reglerna har en del av uppslagstexterna i SNI 2002 ändrats. Detta har medfört att några av de svar som lämnats i skrivelsen blivit inaktuella. Skatteverkets ställningstagande avseende buskröjning vid vägar, se avsnitt 4.3, innebär en ändring i förhållande till den syn som Skatteverket tidigare gett uttryck för.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Den 1 juli 2007 infördes nya regler om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn.

text: De nya reglerna föranleder fortsatt många frågor till Skatteverket. De flesta frågorna avser vilka tjänster som ska omfattas av reglerna.

text: Exempel på vilka aktiviteter som ska hänföras till avdelning F Byggverksamhet i SNI 2002 framgår av uppslagstexterna till respektive detaljgrupp. Dessa uppslagstexter finns tillgängliga i Statistiska Centralbyråns (SCB) sökfunktion för SNI på www.foretagsregistret.scb.se/sni/. Uppgifterna uppdateras löpande av SCB. SCB har under augusti 2007 flyttat uppslagstexten "Buskröjning, vägar" från SNI-kod 45110 till SNI-kod 01410. Fråga har i anledning härav uppkommit om en tjänst avseende buskröjning vid vägar fortfarande omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn.

text: Samtliga tjänster avser fastighet som är belägen i Sverige.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML är den som förvärvar en tjänst som avses i andra stycket skyldig att betala mervärdesskatten (skattskyldig) om denne är

text: - en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, eller

text: - en annan näringsidkare som tillhandahåller en näringsidkare som avses i första strecksatsen sådana tjänster.

text: De i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML angivna tjänsterna är

text: sådana tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som enligt gällande koder för Standard för svensk näringsgrensindelning (SNI-koder) kan hänföras till - mark- och grundarbeten - bygg- och anläggningsarbeten, - bygginstallationer, - slutbehandling av byggnader, eller - uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare,

text: byggstädning, och

text: uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter som avses i 1 och 2.

text: Standarden för svensk näringsgrensindelning, SNI, är en statistisk standard för klassificering av produktionsenheter — företag, arbetsställen etc. — till näringsgrenar/branscher.

text: Prop. 2005/06:130

text: , se 41).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Sprängning m.m.

text: Fråga:

text: Vi utför avtäckning av mark (dvs. borttagande av jordlager) samt sprängning av berg vid en bergtäkt. Ett annat företag ska krossa sprängmassorna till grus som ska säljas. Det är alltså inte fråga om aktiviteter i samband med byggande av hus eller anläggning. Kan omvänd skattskyldighet ändå bli tillämplig på mervärdesskatten på vårt tillhandahållande?

text: Svar:

text: SNI-kod 45110 innefattar rivning av hus och markarbeten på entreprenad. Av omfattartexten till kod 45110 framgår att markarbeten såsom schaktning, utfyllning, utplaning, sprängning, dikning o.d. aktiviteter vid byggande av hus och anläggningar ska omfattas av koden. Detsamma gäller för iordningsställande av gruvarbetsplatser genom borttagande av jordlager och annan preparering av mineralfyndigheter. Detta har av SCB tolkats så att såväl borttagande av jordlager som sprängning i syfte att utvinna sten eller grus omfattas av SNI-kod 45110. Av uppslagstexterna framgår bl.a. att sprängning, utom för råpetroleum- och naturgasutvinning omfattas av koden.

text: Enligt

text: 1 kap. 2 § andra stycket 1

text: ML kan omvänd skattskyldighet bl.a. bli tillämplig på mervärdesskatten på sådana tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som enligt gällande SNI-koder kan hänföras till mark- och grundarbeten. Borttagande av jordlager samt sprängning av berg vid en bergtäkt utgör tjänster avseende fastighet som båda omfattas av SNI-kod 45110. Om dessa tjänster tillhandahålls till en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML eller till en annan näringsidkare som vidaresäljer de aktuella tjänsterna till en sådan näringsidkare ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på tillhandahållandet.

text: 4.2 Dikning m.m.

text: Fråga:

text: Vi utför dränering, dikning och andra markarbeten. Ska omvänd skattskyldighet gälla när vi utför tjänster avseende dränering och/eller dikning på uppdrag av ett byggföretag?

text: Svar:

text: SNI-kod 45110 omfattar markarbeten såsom schaktning, utfyllning, utplaning, sprängning, dikning o.d. aktiviteter vid byggande av hus och anläggningar. Även byggplatsdränering och dränering av skogs- och jordbruksarealer omfattas av denna kod. I upplagstexterna till kod 45110 anges numera bl.a. följande aktiviteter som exempel på vad som omfattas av koden:

text: Dikesgrävning

text: Dikning

text: Skyddsdikning

text: Täckdikning

text: Utdikning

text: Dräneringsarbeten, ej som stödtjänst till utvinning eller brytning

text: Dessa aktiviteter utgör byggverksamhet enligt SNI 2002 och sådana tillhandahållanden omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn. Omvänd skattskyldighet ska därför tillämpas när sådana tjänster tillhandahålls till ett byggföretag.

text: Dränering som utgör stödtjänst till utvinning eller brytning är inte byggverksamhet enligt SNI 2002 (se t.ex. koderna 10100, 10200, 11200 och 13100) och är därmed inte en sådan tjänst som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket 1

text: ML.

text: 4.3 Buskröjning

text: Fråga:

text: Buskröjning vid vägar omfattas inte längre av SNI-kod 45110. Ska omvänd skattskyldighet ändå gälla för mervärdeskatten på vårt tillhandahållande av en sådan tjänst till ett byggföretag?

text: Svar:

text: Av uppslagstexterna till kod 45110 i SNI 2002 framgick tidigare att "Buskröjning, vägar" omfattades av koden. Denna uppslagstext har under augusti 2007 flyttats till SNI-kod 01410. Såväl röjning av sly vid vägar som buskröjning vid vägar omfattas numera av kod 01410. Eftersom buskröjning vid vägar inte är en tjänst som enligt gällande SNI utgör byggverksamhet ska omvänd skattskyldighet enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML inte gälla för mervärdesskatten på en sådan tjänst.

text: 4.4 Avverkning av skog

text: Fråga:

text: Ett skogsentreprenadbolag anlitas av ett byggföretag för att avverka skog på ett område som ska bebyggas. Bolaget använder traditionella skogsmaskiner och åtar sig inte något annat än att avverka skogen och omhänderta virket. Bolaget kommer inte att utföra några grävningsarbeten, schaktningsarbeten eller liknande. Är den tjänst som skogsentreprenadbolaget tillhandahåller en sådan tjänst som omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn?

text: Svar:

text: Skogsavverkning omfattas av kod 02013 och utgör inte byggverksamhet enligt SNI 2002. Skogsavverkning samt omhändertagande av virke utgör inte ett sådant tillhandahållande som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML. Reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn blir därför inte tillämpliga på bolagets tillhandahållande.

text: 4.5 Vattning av vägar

text: Fråga:

text: Vi utför uppdrag som underentreprenör till ett företag som anlägger och underhåller vägar. Vårt uppdrag avser vattning av väg med lastbil innan väghyvling såväl vid anläggande av ny väg som vid reparation av befintlig väg. Vattningen utförs för att det inte ska ryka så mycket vid väghyvlingen. Vi utför endast vattningen. Vår uppdragsgivare är ett företag som inte endast tillfälligt tillhandahåller tjänster som omfattas av de nya reglerna om omvänd skattskyldighet. Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på vårt tillhandahållande?

text: Svar:

text: Såväl anläggning av vägar som vägunderhåll omfattas av kod 45230 i SNI 2002. Bland de aktiviteter som omfattas av denna kod nämns i uppslagstexterna väghyvling, asfaltfräsning, asfaltläggning och linjering av vägar. Dessa tjänster utgör byggverksamhet enligt SNI 2002 och omvänd skattskyldighet kan därför bli tillämplig på ett sådant tillhandahållande.

text: Vägrenhållning omfattas av kod 90030. Av uppslagstexterna till denna kod framgår att bland annat vägsopning, snöröjning samt sandning och saltning av vägar omfattas av koden.

text: Vattning av vägar inför väghyvling nämns inte särskilt i SNI 2002. Med begreppet vägunderhåll avses förbättring av väg i form av reparationer. Enligt Skatteverkets uppfattning är en tjänst som avser enbart vattning av väg inför väghyvling inte en sådan tjänst som omfattas av begreppet vägunderhåll i SNI 2002. Inte heller kan tjänsten anses avse anläggande av väg. Då tjänsten inte heller omfattas av annan kod i avdelning F Byggverksamhet (och inte avser byggstädning eller uthyrning av arbetskraft) är reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn inte tillämpliga på en sådan tjänst.

text: 4.6 Lackering av köksluckor m.m.

text: Fråga:

text: Vi utför lackering av köksluckor och lådfronter. Ibland utför vi uppdrag åt byggföretag som utför renoveringar av kök. Byggföretaget demonterar köksluckor och lådor och dessa sänds till oss för lackering. Efter utfört arbete installerar byggföretaget de omlackerade luckorna och lådorna på plats i det renoverade köket. Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på våra tillhandahållanden till byggföretagen?

text: Svar:

text: Köksinredning som inmonterats i byggnad och är ägnat till stadigvarande bruk för byggnaden hör till byggnaden och är byggnadstillbehör enligt

text: 2 kap. 2 § Jordabalken (1970:994)

text: . Byggnadstillbehör utgör fastighet enligt ML. Byggnadstillbehör som tillfälligt tas bort från en byggnad, exempelvis för reparation, förlorar inte sin egenskap av tillbehör till byggnad. Av uppslagstexterna till SNI-kod 45441 framgår att bland annat "Lackering, byggnader och anläggningar", "Måleriarbeten, på byggnader och anläggningar, in- och utvändigt" samt "Sprutmålning, byggnader och anläggningar" omfattas av koden. Dessa tjänster är därmed sådana tjänster som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket 1

text: ML. Detsamma gäller, enligt Skatteverkets uppfattning, för lackering av inredning som utgör byggnadstillbehör. Omvänd skattskyldighet blir därför tillämplig på mervärdesskatten på era tillhandahållanden till byggföretagen.

text: 4.7 Avfuktning

text: Fråga:

text: Vi utför tjänster avseende avfuktning vid vattenskador och tillhandahåller även tjänster avseende avfuktning av byggnader som utförs i samband med ny-, till- och ombyggnader. Våra kunder är normalt byggföretag. Ska omvänd skattskyldighet gälla eller ska vi debitera mervärdesskatt på våra tillhandahållanden?

text: Svar:

text: I uppslagstexterna till SNI-kod 45250 anges som exempel på aktiviteter som omfattas av koden bl.a. avfuktning av byggnader och torkningsarbeten vid fukt- och vattenskador. Dessa tjänster är därmed sådana som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket 1

text: ML. Reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn blir därför tillämpliga om ni tillhandahåller sådana tjänster till ett byggföretag.

text: 4.8 Torrsugning

text: Fråga:

text: Ett företag har en lastbil med en torrsug. På lastbilen finns en behållare och ett sugaggregat. Till sugen är kopplad en slang med bred diameter. Sugen används till att suga ut kakel, puts, sten m.m. ur byggnader som renoveras. Som exempel kan nämnas att vid en badrumsrenovering så river ett annat företag badrummet. Därefter anlitas företaget som har torrsugen för att suga ut och transportera bort det som rivits. Omfattas ett sådant tillhandahållande av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn?

text: Svar:

text: Skatteverket uppfattar förutsättningarna så att tjänsten huvudsakligen avser insamling och bortforsling av avfall. Sådana tjänster omfattas inte av någon av koderna i huvudgrupp 45 i SNI 2002 utan närmast av kod 90021. Tjänsten är därför inte en sådan tjänst som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket 1

text: ML. Tjänsten kan enligt, Skatteverkets uppfattning, inte heller anses avse byggstädning. Reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn blir därför inte tillämpliga på företagets tillhandahållande.

text: 4.9 Byggstädning av del av byggnad

text: Fråga:

text: Ett byggföretag har renoverat ett kök i en lägenhet på uppdrag av en privatperson. Byggföretaget uppdrar åt en städfirma att utföra byggstädning av köket. Privatpersonen beställer även städning av resten av lägenheten. I byggföretagets åtagande gentemot kunden ingår endast att byggstäda köket, men byggföretaget ombesörjer även städningen av resten av lägenheten mot en särskild ersättning. Städfirman får i uppdrag att utföra även denna städning. Städfirman fakturerar byggföretaget för byggstädning av köket samt för städning av resten av lägenheten. Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på städfirmans tillhandahållande till byggföretaget?

text: Svar:

text: Enligt

text: 1 kap. 2 § andra stycket 2

text: ML är byggstädning en sådan tjänst som omfattas av de nya reglerna om omvänd skattskyldighet. Annan lokalstädning omfattas däremot inte av uppräkningen i bestämmelsen. Enligt Skatteverkets uppfattning utför städfirman i det aktuella fallet två separata tjänster varav endast den första avser byggstädning. Omvänd skattskyldighet gäller för mervärdesskatten på byggstädningen av köket, medan städfirman ska debitera mervärdesskatt enligt allmänna regler på det uppdrag som avser städning av resten av lägenheten.

text: 4.10 Uthyrning av arbetskraft

text: Fråga:

text: Ett svenskt bemanningsföretag hyr ut arbetskraft till en mekanisk verkstad för att utföra de olika arbetsuppgifter som förekommer hos företaget, däribland en mindre del sådana tjänster som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML. Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på bemanningsföretagets tillhandahållande till den mekaniska verkstaden? Köparen är en svensk näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn.

text: Svar:

text: Uthyrning av en person, t.ex. en plåtslagare, till en kund under en angiven period får anses utgöra en enda tjänst som inte ska delas upp. En bedömning får göras utifrån vad som är känt om vilka arbetsuppgifter som en uthyrd person kommer att utföra. Bedömningen måste göras på individnivå. Om den uthyrda personen till övervägande del förväntas utföra sådana tjänster som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML ska, enligt Skatteverkets uppfattning, omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på bemanningsföretagets tillhandahållande till den mekaniska verkstaden. Om däremot den uthyrda personen till övervägande del förväntas utföra tjänster som inte omfattas av de nya reglerna om omvänd skattskyldighet ska bemanningsföretaget debitera mervärdesskatt på sitt tillhandahållande.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 692718-14/111

title: Behövande i ekonomisk mening vid social hjälpverksamhet och hjälpverksamhet bland behövande – schablonmässig bedömning

text: 1 Sammanfattning

text: Som huvudregel krävs det en fullständig ekonomisk prövning för att bedöma det ekonomiska hjälpbehovet hos en mottagare.

text: I vissa situationer kan istället en schablonmässig bedömning, enligt två alternativa grunder, accepteras;

text: Om den sammantagna inkomsten understiger fyra prisbasbelopp och förmögenheten understiger ett prisbasbelopp anses en person normalt som ekonomsikt behövande (schablonregel). Med sammantagen inkomst avses inkomst av tjänst och näringsverksamhet enligt beslut om slutlig skatt för året före det år då ansökan görs.

text: Tillägg får göras med ett prisbasbelopp per person för inkomst respektive förmögenhet för hemmavarande barn eller make/sambo eller annan i hushållsgemenskapen. Dessa personers inkomster och förmögenhet ska också beaktas.

text: Vid bidrag som understiger tio procent av prisbasbeloppet till en och samma mottagare under ett år räcker det med personkännedom hos bidragsgivaren för att bedöma om det föreligger ett ekonomiskt hjälpbehov (tumregel).

text: Oavsett på vilket sätt det ekonomiska hjälpbehovet prövas ska underlag för bedömningen finnas som gör en kontroll möjlig.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ”Behövande i ekonomisk mening – schablonmässig bedömning” daterat 2013-11-20, dnr 131 407800–13/111 och gäller såväl för tid före som efter lagändringen den 1 januari 2014 för respektive ändamål.

text: 2 Frågeställning

text: Social hjälpverksamhet är ett allmännyttigt ändamål för en stiftelse, en ideell förening eller ett registrerat trossamfund som infördes i och med lagändring den 1 januari 2014. Ändamålet social hjälpverksamhet bygger på det tidigare kvalificerade ändamålet att bedriva hjälpverksamhet bland behövande, men är vidare i sin omfattning då även hjälpbehov i annat än ekonomisk mening innefattas. Vid bedömning av såväl ändamålet social hjälpverksamhet – i de situationer när hjälpen är av ekonomisk karaktär - som det tidigare ändamålet hjälpverksamhet bland behövande krävs att den som mottar hjälpen är behövande i ekonomisk mening.

text: Frågan är när en person kan anses som behövande i ekonomiskt mening och vad som ska påverka denna bedömning.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Två krav ställs för att ändamålet social hjälpverksamhet, tidigare hjälpverksamhet bland behövande, ska anses vara uppfyllt. Fråga ska vara om hjälpverksamhet och den ska rikta sig till behövande. Dessa grundkrav framgår av lagtexten i

text: 7 kap. 4 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: i såväl äldre som nu gällande lydelse.

text: I förarbetena till den nya lagstiftningen (

text: prop. 2013/14:1

text: , s.294-298 ) framgår att när behovet har ekonomisk karaktär ska samma principer tillämpas som för det äldre begreppet hjälpverksamhet bland behövande. Till skillnad mot det äldre hjälpverksamhet bland behövande innefattas i ändamålet social hjälpverksamhet också hjälpbehov av social karaktär. Vid den ekonomiska prövningen kan då också sociala behov beaktas. Fråga ska dock alltid vara om hjälpverksamhet och det krävs ett hjälpbehov hos mottagaren, som ska prövas.

text: Lagstiftaren har inte närmare preciserat vad som avses med ekonomiskt behövande. Det stöd som utgår kan vara ekonomiska bidrag i form av engångsbidrag eller periodiska utbetalningar eller genom hjälp på annat sätt i form av exempelvis fri eller hyresbillig bostad eller bidrag till rehabiliteringsbehandling. Av praxis framgår att det krävs att bidraget är avsett att höja mottagarens ekonomiska standard från den nivå där denne betraktas som behövande upp till drägliga ekonomiska förhållanden för att utgöra hjälpverksamhet. Stödet kan också avse ett bidrag till en nödvändig kostnad av tillfällig natur för mottagaren, t.ex. inköp av glasögon eller handikapphjälpmedel.

text: Av praxis framgår att hjälpverksamhet godtagits även om den gått till dem som inte är direkt nödlidande. Inte heller har existensminimum och förbehållsbelopp ansetts utgöra någon övre gräns för vad som är behövande. Högsta förvaltningsdomstolen har i ett avgörande (RÅ 81 1:28) sammanfattat innebörden av begreppet behövande på följande sätt; ”Med behövande måste såvitt nu är ifråga förstås person som är i behov av ekonomisk hjälp. För att vara behövande i denna mening kan inte krävas att vederbörande lider nöd eller annars är i trängande behov av hjälp, men det får dock förutsättas att den som är föremål för verksamheten är mindre bemedlad och att det föreligger ett angeläget hjälpbehov. Innebörden av detta får bedömas i förhållande till de trygghets- och standardkrav som vid olika tidpunkter är gällande i samhället.”.

text: Det existensminimum som nämns ovan utgör inte någon övre gräns. Även personer med högre inkomst har kunnat betraktas som behövande. En pensionär med enbart vad som tidigare kallades folkpension kan anses vara behövande. Om en sådan person vid sidan av pensionen har kapitaltillgångar och mer betydande inkomster av dessa, anses han inte som behövande. I två mål - RÅ 1971 Fi 1423 och RÅ 1981 1:28 – hänvisar Högsta förvaltningsdomstolen i domskälen bl.a. till mottagarens kapitalinkomster och kapitaltillgångar. Av samma avgöranden kan utläsas att en individuell prövning av hjälpbehovet hos mottagarna måste göras. En individuell prövning av hjälpbehovet innebär att inkomst- och förmögenhetsuppgifter efterfrågas innan bidrag lämnas. I avgörandet från 1981 hade de flesta mottagarna pension med högre belopp än existensminimum. Dessutom hade många betydande kapitalinkomster. Verksamheten utövades genom tillhandahållande av pensionärsbostäder. Den bedrivna verksamheten ansågs inte utgöra hjälpverksamhet bland behövande.

text: I

text: RÅ 2004 not. 137

text: prövades om stiftelsen bedrev hjälpverksamhet bland behövande genom att upplåta lägenheter till äldre kvinnor. Högsta förvaltningsdomstolen angav som skäl till att stiftelsen inte ansågs ha bedrivit hjälpverksamhet att sökandenas ekonomiska villkor inte hade någon mer framträdande betydelse vid antagningen av nya hyresgäster. Även hyresgästernas inkomst- och förmögenhetsförhållanden pekade på att de inte kunde anses som behövande i lagrummets mening.

text: Det är inget krav på att mottagarna av hjälpen ska vara bosatta i Sverige, något som Högsta förvaltningsdomstolen slagit fast (

text: RÅ 2004 ref. 131

text: ). Biståndsverksamhet som riktar sig till tredje världen eller annan hjälpverksamhet som riktar sig till mottagare utanför Sverige omfattas därför av ändamålet hjälpverksamhet bland behövande.

text: I förarbetena till 2014 års lagändring diskuteras möjligheten till någon form av schablonregel (

text: prop. 2013/14:1 s. 298

text: och

text: SOU 2009:65 s. 95

text: ). Regeringen uttalar dock att detta måste vara en fråga för rättstillämpningen.

text: 4 Bedömning

text: När någon är ekonomiskt behövande finns inte uttalat i lagtexten, varken enligt nu gällande lagstiftning (social hjälpverksamhet) eller enligt äldre bestämmelser (hjälpverksamhet bland behövande). Av de avgöranden som finns från Högsta förvaltningsdomstolen framgår att den som tar emot hjälpen ska vara i behov av ekonomiskt stöd. Det krävs inte att vederbörande lider nöd eller annars är i trängande behov av hjälp, men det får förutsättas att det finns ett angeläget hjälpbehov. Domstolen har också uttalat att innebörden av detta får bedömas i förhållande till de trygghets- och standardkrav som vid olika tidpunkter är gällande i samhället.

text: Frågan om att fastställa när en person har en sådan situation att han eller hon har ett ekonomsikt hjälpbehov vållar många problem vid prövningen hos den som ska utbetala stödet och också när Skatteverket ska pröva utbetalarens skattskyldighet. Av den anledningen är det angeläget att försöka ange en nivå när ett sådant ekonomiskt hjälpbehov i princip alltid föreligger. Skäl finns också att försöka ange en tumregel för mindre utbetalningar där en schablonmässig prövning också kan godtas.

text: Högsta förvaltningsdomstolen har uttalat att bedömningen ska göras i förhållande till de trygghets- och standardkrav som vid olika tidpunkter är gällande i samhället. Detta innebär att hänsyn måste tas till vilket land mottagaren lever i om gränsbelopp ska tillämpas. De belopp som anges här avser förhållanden för mottagare som lever i Sverige.

text: 4.1 Gränsbelopp - schablonregel

text: 4.1.1 Inkomst

text: Skatteverket anser att med ledning av detta att en ensamstående person normalt kan anses som ekonomiskt behövande om inkomst av tjänst och näringsverksamhet enligt beslut om slutlig skatt för året före det år då ansökan görs understiger fyra prisbasbelopp. Detta motsvarar för år 2014 178 000 kr (4 x 44 500 kr).

text: Om hushållet består av ytterligare personer – sammanboende, make, hemmavarande barn eller annan person man har hushållsgemenskap med – ska detta beaktas vid beräkning av gränsbeloppet. Till tidigare angivet belopp får läggas ett prisbasbelopp per person (44 500 kr för år 2014). Samtidigt ska också de inkomster dessa personer har beaktas på samma sätt som för bidragsmottagaren och hushållets sammanlagda inkomster får inte överstiga fyra prisbasbelopp med tillägg av ett prisbasbelopp för varje ytterligare person i familjen. Det betyder att om hushållsgemenskapen t ex består av två personer med inkomst om fyra prisbasbelopp vardera anses de inte som behövande.

text: För stöd som inte betalas ut till enskilda individer utan som ges till vissa grupper, t ex hemlösa, asylsökande, eller till vissa former av biståndsverksamhet – krävs inte någon individuell prövning av det ekonomiska behovet hos mottagarna. Situationen för gruppen ska vara sådan att det per definition kan anses som att ett ekonomiskt hjälpbehov föreligger.

text: 4.1.2 Förmögenhet

text: Vid en schabloniserad bedömning kan förmögenhetstillgångar om ett prisbasbelopp per person i hushållet accepteras. Med förmögenhetstillgångar avses nettotillgångar. Värdet av en privatbostad (villa, bostadsrätt) ska tas upp till marknadsvärdet med avdrag för de lån som finns på bostaden.

text: 4.2 Mindre utbetalningar- tumregel

text: Många utbetalningar avser mindre belopp vid enstaka tillfälle under ett år. Om det utbetalda bidraget är mindre än tio procent av prisbasbeloppet (4 450 kr år 2014) till samma mottagare under ett år kan en schabloniserad bedömning av behovet godtas. I dessa fall är det tillräckligt med god personkännedom hos bidragsgivaren om den sökandes ekonomiska situation.

text: 4.3 Fullständig bedömning

text: En person kan vara i behov av ekonomisk hjälp trots att kraven enligt ovan angivna schablonberäkningar inte uppfylls. För att kunna ta ställning till om det finns ett ekonomiskt hjälpbehov krävs då en fullständig utredning om personens ekonomiska situation och familjesituation.

text: 5 Dokumentation

text: För att säkerställa att utbetalningar görs till rätt mottagare ska det, oavsett om bedömningen av det ekonomiska hjälpbehovet görs enligt en schablonmässig prövning eller efter en fullständig prövning, finnas underlag för bedömningen av det ekonomiska hjälpbehovet för att möjliggöra en kontroll i efterhand. Detta kan t ex ske genom ansökningsblanketter med beslutsnoteringar eller på annat lämpligt sätt.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 693990-10/111

title: Skattefri träningsutrustning

text: Denna skrivelse ersätter tidigare ställningstagande Förmånsbeskattning av träningsskor daterat 2004-10-19 (dnr

text: 130 614124-04/111

text: 1 Sammanfattning

text: 130 614124-04/111

text: För anställda, där arbetsgivaren ställer krav på att den anställde utövar träning på arbetstid för att klara av fysiskt krävande arbeten, kan förmån av fri träningsutrustning vara skattefri. En förutsättning för skattefriheten är att utrustningen är anpassad till den bedrivna verksamheten och är av mindre värde för den anställde.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: För vissa yrkesgrupper som exempelvis inom Försvarsmakten, Räddningstjänsten och Polismyndigheten ingår regelbunden fysisk träning som ett inslag i tjänsten. Det förekommer då att arbetsgivaren tillhandahåller den anställde träningsutrustning som är nödvändig för att utöva träningen.

text: Skatteverket har i ett tidigare publicerat ställningstagande (2004-10-19 dnr

text: 130 614124-04/111

text: ) ansett att förmån av fria eller subventionerade träningsskor är skattepliktig även när den anställde i sin tjänst är skyldig att utföra viss fysisk träning. Kammarrätten i Jönköping har i en dom 2010-01-27 (mål nr 3140-09) ansett att arbetsgivarens utgifter för träningskläder och träningsskor för anställda inom räddningstjänsten inte utgör skattepliktig förmån. Den fråga som uppkommer är då om förmån av fri träningsutrustning kan vara skattefri för yrkeskategorier där fysisk träning ingår som ett led i arbetet. Om så är fallet vilka villkor ska i så fall vara uppfyllda?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 11 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL ska förmåner som erhålls på grund av tjänst tas upp som intäkt, om inte något annat anges i samma kapitel eller i

text: 8 kap.

text: IL.

text: Av innehållet i

text: 11 kap. 8 §

text: IL framgår att förmån av vara eller en tjänst som en anställd får av arbetsgivaren inte ska tas upp till beskattning om

text: varan eller tjänsten är av väsentlig betydelse för att den skattskyldige ska kunna utföra sina arbetsuppgifter,

text: förmånen är av begränsat värde för den anställde och

text: förmånen för den anställde inte utan svårighet kan särskiljas från nyttan i anställningen.

text: I

text: 11 kap. 9 §

text: IL anges att förmån av uniform och andra arbetskläder inte ska tas upp, om förmånen avser kläder som är avpassade för tjänsten och inte lämpligen kan användas privat.

text: Enligt 11 kap. 11-12 §§ IL ska förmån av enklare slag av motion och annan friskvård inte tas upp till beskattning.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Arbetskläder

text: Av lagtexten framgår att skattefriheten för arbetskläder endast omfattar sådana kläder som är särskilt avpassade för arbetet och inte lämpligen kan användas privat. I det här fallet handlar det om träningsutrustning som är avpassad för fysisk träning. Sådan utrustning kan också med fördel användas även för privat bruk. På grund härav kan träningsutrustningen inte anses hänförlig till sådana arbetskläder som är undantagna från beskattning enligt

text: 11 kap. 9 §

text: IL.

text: 4.2 Enklare slag av motion och friskvård

text: I Skatteverkets allmänna råd SKV A 2007:37 anges följande:

text: "Klädutrustning av mindre värde och enklare slag som t.ex. T-shirts och träningsoveraller, och som är försedd med arbetsgivarens reklamtryck bör anses som en skattefri förmån."

text: Eftersom kostnaden för den utrustning som används för att utöva den träning som är nödvändig för att kunna utföra det fysiskt krävande arbetet ofta kan uppgå till inte obetydliga belopp bör den därför inte anses som en sådan skattefri förmån som avses ovan.

text: 4.3 Arbetsredskap

text: I

text: 11 kap. 8 §

text: IL anges att en förmån av vara eller tjänst kan vara skattefri om den är av väsentlig betydelse för att den skattskyldige ska kunna utföra sina arbetsuppgifter. I det här fallet har arbetsgivaren ålagt den anställde att utföra viss fysisk träning för att denne ska kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Denna träning utförs också under arbetstid. För att den anställde ska kunna utöva den fysiska träningen krävs att denne har tillgång till lämplig träningsutrustning.

text: En annan förutsättning för skattefrihet är att förmånen är av begränsat värde för den anställde. I det här fallet kan träningsutrustningen även användas privat vilket i och för sig innebär en förmån för den anställde. Om träningsutrustningen är ändamålsenlig och inte av alltför exklusiv karaktär bör förmånen ändå enligt Skatteverkets uppfattning vara av begränsat värde för den anställde.

text: Ett annat villkor för skattefrihet enligt nämnda lagrum är att förmånen inte utan svårighet kan särskiljas från nyttan i anställningen. I det här fallet är även denna förutsättning för skattefrihet uppfylld.

text: Sammanfattningsvis bör enligt Skatteverkets uppfattning träningsutrustning vara skattefri förmån för anställda som är ålagda att utöva fysisk träning under arbetstid. En förutsättning för skattefrihet är också att träningsutrustningen är anpassad till den slags träning som bedrivs i verksamheten.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 694350-07/111

title: Utgör indirekt korsvist ägande sådant särskilt skäl som avses i 57 kap. 5 § IL (utomståenderegeln)

text: 1 Sammanfattning

text: Två eller flera fysiska personer äger indirekt genom var sitt fåmansföretag gemensamt del i andra fåmansföretag. De är verksamma i de indirekt ägda företagen, men endast i ett vardera. Vid tillämpning av utomståenderegeln i 57 kap. 5 § inkomstskattelag (

text: ), IL, medför sådan företagsstruktur att sådana särskilda skäl som avses i bestämmelsen föreligger. Även om ett utomstående ägande skulle föreligga så ska andelarna i delägarnas direkt ägda fåmansföretag anses vara kvalificerade.

text: 2 Frågeställning

text: Två personer äger indirekt genom var sitt fåmansföretag del i två andra fåmansföretag i vilka de endast är verksamma i ett vardera. Kan vid tillämpning av utomståenderegeln i

text: 57 kap. 5 §

text: IL ett sådant ägande innebära att särskilda skäl anses föreligga?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt den s.k. utomståenderegeln i

text: 57 kap. 5 §

text: IL gäller att om utomstående, direkt eller indirekt, i betydande omfattning äger del i företaget och, direkt eller indirekt, har rätt till utdelning ska en andel anses kvalificerad bara om det finns särskilda skäl. Vid bedömningen av om utomstående äger del i fåmansföretaget omfattas således, förutom den som direkt äger andel i fåmansföretaget, även ägarkretsen i ett annat företag som äger del i fåmansföretaget.

text: I

text: 57 kap. 5 § andra stycket

text: IL anges att med företag avses det företag i vilket den skattskyldige eller någon närstående till honom varit verksam i betydande omfattning.

text: I

text: 57 kap. 5 § tredje stycket

text: IL definieras vad som avses med utomstående delägare. Av bestämmelsen framgår att fysisk person inte är utomstående om denne

text: äger kvalificerad andel i företaget,

text: indirekt äger andelar i företaget som hade varit kvalificerade om de ägts direkt, eller

text: äger kvalificerade andelar i ett annat fåmansföretag som avses i

text: 57 kap. 4 §

text: IL eller andelar i ett fåmanshandelsbolag som avses i den paragrafen.

text: I förarbetena till bestämmelsen (

text: prop. 1989/90:110, s. 704

text: ) anges att exempel på sådana särskilda skäl kan vara inbördes avtal som reglerar fördelningen av resultatet, korsvisa äganden eller avtal om framtida förvärv.

text: Regeringsrätten har i

text: RÅ 1999 ref. 28

text: tagit ställning till om särskilda skäl förelåg i ett fall där två fåmansföretag ägdes av ett antal delägare på sätt att s.k. korsvist ägande förelåg. Delägarna var i samma proportioner delägare i de två företagen. En av delägarna var verksam i betydande omfattning i båda företagen medan övriga delägare var verksamma i sådan omfattning i endast ettdera av företagen. De passiva delägarnas andel i företagen var av betydande omfattning. Regeringsrätten fann att ägarförhållandena i företagen var sådana att uttag i form av utdelning inte motverkades av det förhållandet att utomstående i betydande omfattning ägde del i företagen. Särskilda skäl ansågs därför föreligga att tillämpa bestämmelserna om fördelning av utdelning mellan inkomst av kapital och inkomst av tjänst vad gäller ägarna av kvalificerade andelar i respektive företag.

text: 4 Bedömning

text: Liknande äganden som det som tas upp i frågan kan åstadkommas genom olika företagsstrukturer. Nedan åskådliggörs en enkel och inte ovanlig struktur.

text: Följande bedömning görs utifrån ovan exemplifierade företagsstruktur.

text: Frågan är om personen A:s andelar i A Holding inte ska anses kvalificerade på grund av utomståenderegeln. För att bedöma om särskilda skäl föreligger vid indirekt ägande förutsätts därför att personen B är utomstående delägare i förhållande till personen A. I detta sammanhang tas emellertid inte ställning till om B verkligen är att anse som utomstående delägare.

text: En andel som är kvalificerad på grund av att den skattskyldige varit verksam i ett indirekt ägt fåmansföretag omfattas av utomståenderegeln (Regeringsrätten dom den 11 januari 2007 mål nr.

text: Det företag i vilket B som utomstående ska äga del är D AB, i vilket företag A varit verksam i betydande omfattning.Av bestämmelsen i

text: 57 kap. 5 §

text: IL framgår att andelar i ett fåmansföretag trots att utomstående äger del i företaget ska anses kvalificerade om det finns särskilda skäl.Av förarbetena,

text: prop. 1989/90:110 s. 468

text: och

text: , framgår att motiven för utomståenderegeln är att om utomstående äger andelar i betydande omfattning i företaget får dessa så stor del av avkastningen att uttag i form av utdelning eller kapitalvinst jämfört med lön inte innebär någon skattemässig fördel för ägare av kvalificerade andelar. Korsvist ägande anges i förarbetena som exempel på sådant särskilt skäl för att utomståenderegeln inte ska tillämpas. Vid korsvisa äganden motverkar inte det utomstående ägandet fördelen med uttag i form av utdelning eller kapitalvinst, jfr.

text: RÅ 1999 ref. 28

text: Både A och B är verksamma i gemensamt indirekt ägda företag. Skatteverket är av den uppfattningen att, i nu aktuellt fall, annan bedömning än den som Regeringsrätten gav uttryck för i

text: RÅ 1999 ref. 28

text: inte ska göras av den anledningen att den skattskyldige, A, och den person som anses vara utomstående delägare, B, äger indirekt del i det företag i vilket den skattskyldige är verksam i betydande omfattning.

text: B som kommer att erhålla del av avkastningen i D AB är i och för sig inte verksam i detta företag men verksam inom annat företag inom företagsgruppen i vilket företag A erhåller del av avkastningen. Enligt Skatteverkets uppfattning innebär därför ägarförhållandena i D AB att uttag i form av utdelning därför inte motverkas av det förhållandet att B som utomstående äger del i företaget.

text: Med anledning härav är det Skatteverkets bedömning att sådana särskilda skäl som avses i

text: 57 kap. 5 §

text: IL föreligger, varför A:s andelar i A Holding ska anses kvalificerade trots ett utomstående ägande i D AB. Även B:s andelar i B Holding anses som kvalificerade eftersom denne är verksam i C AB och då A inte kan anses vara utomstående delägare i förhållande till honom.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 694453-11/111

title: Tjänst på vara i tullager eller skatteupplag, mervärdesskatt

text: Detta ställningstagande ersätts från och med den 1 januari 2014 av ställningstagande 2014-02-14, 131 770374-13/111

text: 1 Sammanfattning

text: När en näringsidkare som är etablerad i Sverige förvärvar en tjänst i form av värdering av eller arbete på en vara som är placerad i ett tullager eller skatteupplag i Sverige är tjänsten omsatt inom landet och tjänsten kan omfattas av undantaget från skatteplikt.

text: Undantaget från skatteplikt för omsättning av en sådan tjänst är inte tillämpligt när tjänsten tillhandahålls näringsidkarens etablering i ett annat land. Tjänsten är då omsatt utomlands och undantaget från skatteplikt kan inte tillämpas.

text: Om de berörda tjänsterna utförs i ett lager som är placerat i ett annat medlemsland än Sverige finns det enligt Skatteverkets bedömning en skillnad mellan tullager och skatteupplag. Skillnaden får till följd att undantaget från skatteplikt kan tillämpas när en näringsidkare som är etablerad i Sverige köper en tjänst avseende en vara som är placerad i ett tullager men inte när varan är placerad i ett skatteupplag i ett annat medlemsland.

text: När en vara upphör att vara placerad i ett tullager eller ett skatteupplag ska en tjänst på varan som har beskattats i samband med förvärvet inte beskattas när varan tas ut från det särskilda lagret. Det är därför viktigt att veta hur tjänsten bedömts när det gäller omsättningsland och undantag från skatteplikt för att den som tar ut varan från lagret ska kunna beräkna mervärdesskatten korrekt.

text: 2 Frågeställning

text: Fram till den 1 januari 2010 ansågs en tjänst omsatt inom landet om tjänsten utfördes här och avsåg värdering av och arbete på en vara som är lös egendom.

text: Med de nu gällande reglerna för omsättningsland ska sådana tjänster behandlas enligt huvudregeln i de fall köparen är näringsidkare. Detta innebär att en tjänst som avser värdering av eller arbete på en vara som är lös egendom är omsatt inom landet när köparen är en i Sverige etablerad näringsidkare.

text: Hur påverkas de särskilda reglerna om undantag från skatteplikt för omsättning av tjänster som utförs på varor som är placerade i ett tullager, tillfälligt lager, frizon, frilager eller i ett skatteupplag av den förändring som skett? Omfattas tjänsterna fortfarande av undantaget från skatteplikt? Hur ska mervärdesskatten beräknas när varan upphör att vara placerad i ett särskilt lager?

text: Skatteverket behandlar i detta ställningstagande endast fall när de beskrivna tjänsterna förvärvas av en näringsidkare. Reglerna om omsättningsland när det gäller annan än näringsidkare har i detta avseende inte förändrats och det är troligen ovanligt att någon som inte är näringsidkare tillämpar reglerna om undantag från skatteplikt i tullager och skatteupplag.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Omsättningsland

text: En tjänst som tillhandahålls en näringsidkare och som avser värdering av eller arbete på en vara som är lös egendom ska bedömas enligt huvudregeln för näringsidkare.

text: Enligt huvudregeln är en tjänst som tillhandahålls en näringsidkare som agerar i denna egenskap omsatt inom landet om näringsidkaren antingen har sitt säte här i landet eller här har ett fast etableringsställe till vilket tjänsten tillhandahålls. Om tjänsten tillhandahålls ett fast etableringsställe som näringsidkaren har i ett annat land är tjänsten omsatt utomlands (

text: 5 kap. 5 § första stycket mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML och artikel 44

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Tillhandahålls tjänsten en näringsidkare utan etablering i Sverige anses tjänsten omsatt utomlands (

text: 5 kap. 1 § första stycket

text: ML och

text: artikel 44

text: mervärdesskattedirektivet).

text: 3.2 Undantag från skatteplikt i vissa lager

text: Enligt ML undantas från skatteplikt omsättning av tjänster avseende varor som är placerade i ett skatteupplag inom landet så länge varorna är placerade i skatteupplaget. Från skatteplikt undantas också omsättning av tjänster avseende varor i tillfälligt lager, tullager, frizon eller frilager under den tid varorna är placerade i lagret. Skattefriheten gäller endast under förutsättning att omsättningen inte syftar till slutlig användning eller förbrukning (

text: 9 c kap. 1 §

text: ML).

text: Enligt mervärdesskattedirektivet får medlemsstaterna från skatteplikt undanta tillhandahållanden av tjänster som utförs i tillfälligt lager, frizon, frilager eller tullager så länge varorna omfattas av dessa speciella lagerförfaranden. Medlemsstaterna får också undanta tillhandahållanden av tjänster som utförs i ett annat lagerförfarande än tullagerförfarandet inom medlemslandets territorium, så länge varorna omfattas av ett sådant lagerförfarande (

text: artikel 160

text: jmf. med artiklarna

text: 157.1 b

text: och

text: mervärdesskattedirektivet).

text: Mervärdesskatt ska tas ut när en vara upphör att vara placerad i lagret (

text: 9 c kap. 4 §

text: ML och

text: artikel 155

text: mervärdesskattedirektivet).

text: Skatteverket är alltid beskattningsmyndighet för varor som tas ut från ett skatteupplag och för tjänster avseende sådana varor. När det gäller varor som tas ut från tillfälligt lager, tullager, frizon eller frilager är Tullverket beskattningsmyndighet om varan inte omsatts under lagringstiden. Skatteverket är däremot beskattningsmyndighet om det under lagringstiden skett en omsättning av varan som undantagits enligt 9 c kap. ( 18 a § första stycket mervärdesskatteförordningen [1994:223], MF).

text: 3.3 Beräkning av skatt

text: I de fall varan inte har omsatts under den tid den varit placerad i lagret ska mervärdesskatten motsvara

text: den skatt som skulle ha beräknats för den import, den omsättning eller det unionsinterna förvärv som inte beskattats med tillägg avden skatt som skulle ha beräknats för sådan omsättning av tjänster som undantagits.

text: I de fall varan har omsatts under den tid den varit placerad i lagret ska mervärdesskatten motsvara

text: den skatt som skulle ha beräknats för den sista av dessa omsättningar med tillägg för den skatt som skulle ha beräknats för sådan omsättning av tjänster som undantagits från skatteplikt och som utförts efter den sista omsättningen (

text: 9 c kap. 6 §

text: ML).

text: Den mervärdesskatt som ska betalas när varorna upphör att omfattas av de lagerförfaranden eller de situationer som avser de särskilda lagren är summan av den mervärdesskatt som skulle ha betalats om var och en av transaktionerna skulle ha beskattats inom medlemsstaternas territorium (

text: artikel 155

text: mervärdesskattedirektivet).

text: 4 Bedömning

text: Syftet med de särskilda bestämmelserna om skattebefrielse för transaktioner med varor i särskilt definierade lager såsom tillfälligt lager, tullager, frizon, frilager (tullager) eller skatteupplag är att beskattningen ska förenklas så länge varorna finns i lagret. Det blir förenklingar när varorna omsätts flera gånger under den tid de ligger i lager eller att det utförs tjänster på varorna under lagringstiden. Företag behöver då inte vara mervärdesskatteregistrerade i flera länder och de slipper ansöka om återbetalning av ingående skatt. Skattefriheten är inte slutgiltig utan endast uppskjuten vilket innebär att skatt i princip ska betalas när varan upphör att vara placerad i lagret.

text: Reglerna om behandlingen av tjänster som utförs på varor i särskilda lager tillkom på den tiden när tjänsterna ansågs omsatta i samma land som det där lagret finns. Den ändrade lagstiftningen för bestämmandet av omsättningsland får enligt Skatteverkets uppfattning effekt på reglerna för beskattning av varor i tullager och skatteupplag. En tjänst beskattas i Sverige endast om den anses omsatt inom landet. För att undanta en tjänst som avser en vara som ligger i ett tullager eller ett skatteupplag måste omsättningen av tjänsten ha skett inom landet. Har omsättningen av tjänsten skett utomlands fyller en bedömning av om tjänsten kan undantas ingen funktion.

text: 4.1 Omsättningsland för tjänsten

text: Omsättningsland för en tjänst i form av värdering av eller arbete på en vara som är lös egendom bestäms enligt huvudregeln. Detta innebär att tjänsten är omsatt inom landet, om näringsidkaren antingen har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller har ett fast etableringsställe här i landet och tjänsten tillhandahålls detta. Tjänsten är omsatt utomlands om den tillhandahålls ett fast etableringsställe som näringsidkaren har i ett annat land.

text: Detta innebär att en tjänst i form av värdering av eller arbete på en vara som är lös egendom och som är placerad i ett tullager eller skatteupplag i Sverige är omsatt inom landet när förvärvaren av tjänsten är en näringsidkare som är etablerad i Sverige. Är förvärvaren inte etablerad i Sverige är en sådan tjänst i ett lager i Sverige omsatt utomlands.

text: Utförs tjänsten på en vara som är placerad i ett tullager eller skatteupplag i ett annat medlemsland än Sverige är den omsatt inom landet när förvärvaren av tjänsten är en näringsidkare som är etablerad i Sverige.

text: 4.2 Undantag från skatteplikt

text: Skatteverket anser att undantaget från skatteplikt inte kan tillämpas när en näringsidkare som är etablerad i Sverige köper en tjänst avseende en vara som är placerad i ett skatteupplag i ett annat medlemsland. Tjänsten är omsatt i Sverige och ska förvärvsbeskattas här. Om däremot skatteupplaget är placerat i Sverige är undantaget tillämpligt.

text: När det gäller tullager har ett lagers territoriella placering ingen betydelse när det gäller undantaget från skatteplikt för omsättning av en tjänst avseende en vara som är placerad i ett tullager. Följden av detta blir enligt Skatteverkets bedömning att omsättningen av en sådan tjänst kan undantas från skatteplikt oberoende av om tullagret ligger i Sverige eller i ett annat EU-land.

text: Med hänsyn till reglerna om omsättningsland blir undantaget från skatteplikt inte tillämpligt för omsättning av tjänst i form av värdering av eller arbete på en vara som är lös egendom vilken är placerade i ett tullager eller skatteupplag i Sverige när tjänsten tillhandahålls en näringsidkares etablering i ett annat land. Tjänsten är omsatt utomlands när förvärvaren av tjänsten är etablerad i ett annat land och det är därför inte aktuellt att tillämpa undantaget från skatteplikt enligt ML.

text: Undantaget kan bli tillämpligt när förvärvet av en sådan tjänst görs av en näringsidkare som är etablerad i Sverige. Tjänsten är omsatt inom landet och undantaget i ML ska tillämpas.

text: När de berörda tjänsterna utförs i ett lager som är placerat i ett annat medlemsland än Sverige finns det enligt Skatteverkets bedömning en skillnad mellan skatteupplag och tullager. I lagstiftningen görs det skillnad på var lagret är placerat. När det gäller skatteupplag anges att det ska vara inom landet (ML) eller inom deras territorium (mervärdesskattedirektivet). När det gäller tullager finns inget krav på att lagret ska ligga inom medlemslandets territorium.

text: Följden av detta blir att tjänster som tillhandahålls företag som är etablerade i Sverige kan undantas när de avser varor som ligger i ett skatteupplag i Sverige eller ett tullager inom EU. Samma tjänster inte kan undantas när varorna ligger i ett skatteupplag i ett annat medlemsland. Den omvända skattskyldigheten medför att det företag som förvärvar tjänsten som regel har avdragsrätt för samma belopp som ingående skatt. Det innebär i realiteten att det normalt inte blir någon mervärdesskattebelastning för företaget oberoende var skatteupplaget är placerat om förvärvaren av tjänsten är etablerad här.

text: 4.3 Beräkning av skatt

text: Mervärdesskatt ska tas ut när en vara upphör att vara placerad i ett tullager eller skatteupplag. Finns lagret från vilket varorna tas ut i Sverige ska skatten beräknas enligt ML.

text: Utöver att själva värdet av varan ska beskattas ska även beskattning ske av värdet på de tjänster som utförts på varorna under tiden de varit placerade i ett lager och där omsättningen tidigare undantagits från skatteplikt i Sverige enligt ML. Har varan omsatts i lagret ska bara tjänster efter den sista varuomsättningen i lagret beskattas.

text: Värdet av en tjänst på en vara ska beskattas endast om omsättningen av tjänsten varit undantagen från skatteplikt enligt

text: 9 c kap. 1 §

text: ML. Som framgår ovan kan en omsättning av tjänst på en vara behandlas olika vad avser undantag från skatteplikt beroende på var lagret är placerat och vilket sorts lager det är. Detta innebär att det är väsentligt att ha information om tidigare omsättningar för den som tar ut varan från lagret. Informationen måste innehålla uppgift om hur tjänsten bedömts när det gäller omsättningsland och om omsättningen undantagits från skatteplikt enligt ML. En tjänst som har beskattats i samband med förvärvet ska inte beskattas när varan tas ut från det särskilda lagret.

text: 4.4 Exempel

text: Nedan följer ett antal exempel för att illustrera hur beskattningen av en tjänst på en vara som är placerad i ett tullager eller skatteupplag ska gå till och hur mervärdesskatten ska beräknas när en vara lämnar lagret.

text: Exempel 1

text: Ett parti aluminium importeras från USA till Sverige av en näringsidkare som är etablerad i Sverige. Beskattningsunderlaget för importen är 100 000 kr. Aluminiumet placeras i ett tullager i Sverige. Under den tid varan finns i lagret rengörs varan av en näringsidkare som är etablerad i Polen till en kostnad av 7 500 kr. För lagringstjänsten tar det svenska lagringsföretaget ut 20 000 kr exklusive mervärdesskatt.

text: Både rengörningstjänsten och lagringstjänsten är omsatta inom landet men omsättningarna är undantagna från skatteplikt. Detta innebär att det svenska företaget inte ska redovisa mervärdesskatt på förvärvet av rengöringstjänsten och mervärdesskatt ska inte debiteras av lagerhavaren för lagringstjänsten.

text: När varan upphör att vara placerad i tullagret ska mervärdesskatt redovisas i den ordning som gäller för tull och Tullverket är beskattningsmyndighet. Skatten ska motsvara den mervärdesskatt som skulle ha beräknats för importen plus den mervärdesskatt som skulle ha beräknats på omsättning av de tjänster som undantagits. Den skatt som Tullverket ska ta ut uppgår till totalt 31 875 kr (25 % av 100 000 + 7 500 + 20 000).

text: Hade aluminiumet, med samma förutsättningar i övrigt, i stället placerats i ett skatteupplag i Sverige skulle 31 875 kr redovisas till Skatteverket i den ordning som gäller för mervärdesskatt, dvs. i den skattskyldiges skattedeklaration.

text: Exempel 2

text: Ett parti aluminium importeras från USA till Sverige av en näringsidkare som är etablerad i Nederländerna. Beskattningsunderlaget för importen är 100 000 kr. Aluminiumet placeras i ett tullager i Sverige. Under den tid varan finns i lagret rengörs varan av en näringsidkare som är etablerad i Polen till en kostnad av 7 500 kr. För lagringstjänsten tar det svenska lagringsföretaget ut 20 000 kr exklusive mervärdesskatt.

text: Både rengörningstjänsten och lagringstjänsten är omsatta utomlands eftersom tjänsterna tillhandahålls en näringsidkare som är etablerad i Nederländerna. Bedömningen av om omsättningarna kan vara undantagna från skatteplikt avgörs utifrån nederländska regler. Detta innebär att mervärdesskatt inte ska debiteras av lagerhavaren för lagringstjänsten.

text: När varan upphör att vara placerad i tullagret ska mervärdesskatt redovisas i den ordning som gäller för tull och Tullverket är beskattningsmyndighet. Skatten ska motsvara den mervärdesskatt som skulle ha beräknats för importen. Ingen mervärdesskatt ska beräknas på de utförda tjänsterna eftersom dessa är omsatta utomlands och inte undantagits enligt

text: 9 c kap. 1 §

text: ML.

text: Det hade inte blivit någon skillnad om aluminiumet, med samma förutsättningar i övrigt, i stället placerats i ett skatteupplag i Sverige förutom att Skatteverket hade varit beskattningsmyndighet.

text: Exempel 3

text: Ett parti aluminium importeras från USA till Nederländerna av en näringsidkare som är etablerad i Sverige. Beskattningsunderlaget för importen är 100 000 kr. Aluminiumet placeras i ett tullager i Nederländerna. Under den tid varan finns i lagret rengörs varan av en näringsidkare som är etablerad i Polen till en kostnad av 7 500 kr. För lagringstjänsten tar det nederländska lagringsföretaget ut 20 000 kr. Både rengörningstjänsten och lagringstjänsten är omsatta inom landet eftersom köparen är en svensk näringsidkare men omsättningarna är undantagna från skatteplikt. Detta innebär att det svenska företaget inte ska redovisa mervärdesskatt på förvärvet av tjänsterna.

text: När varan upphör att vara placerad i tullagret ska mervärdesskatt hanteras enligt de regler som gäller i Nederländerna.

text: Hade aluminiumet, med samma förutsättningar i övrigt, i stället placerats i ett skatteupplag i Nederländerna skulle förvärvet av tjänsterna beskattas i skattedeklarationen i Sverige med 6 875 kr. Både rengörningstjänsten och lagringstjänsten är omsatta inom landet eftersom köparen är en svensk näringsidkare. Omsättningarna kan inte undantas från skatteplikt eftersom varan är placerad i ett skatteupplag i ett annat land än Sverige.

text: När varan upphör att vara placerad i skatteupplaget ska mervärdesskatt hanteras enligt de regler som gäller i Nederländerna.

text: Exempel 4

text: Samma förutsättningar som i exempel 3 med den förändringen att den svenske näringsidkaren flyttar aluminiumet från tullagret i Nederländerna till ett tullager i Sverige. För lagringstjänsten i Sverige tar den svenske lagerhavaren ut 20 000 kr.

text: Både rengörningstjänsten och lagringstjänsterna är omsatta inom landet eftersom köparen är en svensk näringsidkare men omsättningarna är undantagna från skatteplikt. Detta innebär att det svenska företaget inte ska redovisa mervärdesskatt på förvärvet av tjänsterna (rengöring och lagring i Nederländerna) och mervärdesskatt ska inte debiteras av den svenske lagerhavaren för lagringstjänsten i Sverige.

text: När varan upphör att vara placerad i tullagret ska mervärdesskatt redovisas i den ordning som gäller för tull och Tullverket är beskattningsmyndighet. Skatten ska motsvara den mervärdesskatt som skulle ha beräknats för importen plus den mervärdesskatt som skulle ha beräknats på omsättning av de tjänster som undantagits. Den skatt som Tullverket ska ta ut uppgår till totalt 36 875 kr (25 % av 100 000 + 7 500 + 20 000 + 20 000).

text: Hade aluminiumet, med samma förutsättningar i övrigt, i stället placerats i ett skatteupplag i Nederländerna skulle förvärvet av tjänsterna i Nederländerna beskattas i skattedeklarationen i Sverige med 6 875 kr. Både rengörningstjänsten och lagringstjänsten är omsatta inom landet eftersom köparen är en svensk näringsidkare men omsättningarna kan inte undantas från skatteplikt eftersom varan är placerad i ett skatteupplag i ett annat land än Sverige. Lagringstjänsten i Sverige är omsatt inom landet och kan undantas eftersom den avser en vara som är placerade i ett skatteupplag i Sverige.

text: Förflyttningen av aluminiumet från Nederländerna till Sverige innebär ett uttag av varan från skatteupplaget i Nederländerna följt av en unionsintern överföring av varan till Sverige. Det unionsinterna förvärvet i Sverige är undantaget från skatteplikt eftersom aluminiumet placeras i ett skatteupplag här i landet.

text: När varan upphör att vara placerad i skatteupplaget i Sverige ska mervärdesskatt redovisas i skattedeklarationen och motsvara den skatt som skulle ha beräknats för den unionsinterna överföringen plus den skatt som skulle ha beräknats på omsättning av de tjänster som undantagits från beskattning dvs. lagringstjänsten som skett i Sverige.

text: Exempel 5

text: Ett parti aluminium importeras från USA till Sverige av en näringsidkare som är etablerad i Sverige. Beskattningsunderlaget för importen är 100 000 kr. Aluminiumet placeras i ett skatteupplag i Sverige. Under den tid varan finns i lagret rengörs varan av en näringsidkare som är etablerad i Polen till en kostnad av 7 500 kr. För lagringstjänsten tar den svenske näringsidkaren ut 20 000 kr.

text: Både rengörningstjänsten och lagringstjänsten är omsatta inom landet eftersom köparen är en svensk näringsidkare men omsättningarna är undantagna från skatteplikt. Detta innebär att det svenska företaget inte ska redovisa mervärdesskatt på förvärvet av rengöringstjänsten och mervärdesskatt ska inte debiteras av lagerhavaren för lagringstjänsten.

text: Varan flyttas sedan till ett skatteupplag i Nederländerna. För lagringstjänsten tar den holländske lagerhavaren ut 20 000 kr. Lagringstjänsten är omsatt inom landet eftersom köparen är en svensk näringsidkare. Den svenske näringsidkaren ska redovisa mervärdesskatt på förvärvet av lagringstjänsten. Omsättningen av tjänsten är inte undantagen från skatteplikt eftersom skatteupplaget inte finns i Sverige.

text: Förflyttningen av aluminiumet från Sverige till Nederländerna innebär att varan upphör att vara placerad i skatteupplaget i Sverige. Detta medför dock inga beskattningskonsekvenser i Sverige om överföringen till Nederländerna uppfyller förutsättningarna för en unionsintern omsättning som kan undantas från skatteplikt.

text: När varan upphör att vara placerad i skatteupplaget i Nederländerna ska mervärdesskatt hanteras enligt de regler som gäller där.

text: Exempel 6

text: Ett parti aluminium importeras från USA till Nederländerna av en näringsidkare som är etablerad i Sverige. Beskattningsunderlaget för importen är 100 000 kr. Aluminiumet placeras i ett skatteupplag i Nederländerna. Under den tid varan finns i lagret rengörs varan av en näringsidkare som är etablerad i Polen till en kostnad av 7 500 kr. För lagringstjänsten tar det nederländska lagringsföretaget ut 20 000 kr. Både rengörningstjänsten och lagringstjänsten är omsatta inom landet eftersom köparen är en svensk näringsidkare men omsättningarna kan inte undantas från skatteplikt eftersom varan är placerad i ett skatteupplag i ett annat land än Sverige. Förvärvet av tjänsterna ska beskattas i Sverige med 6 875 kr.

text: Varan tas sedan ut från skatteupplaget i Nederländerna och överförs till ett skatteupplag i Sverige. Överföringen till Sverige är ett unionsinternt förvärv som kan undantas från skatteplikt. I skatteupplaget i Sverige säljs det rengjorda aluminiumet till en annan svensk näringsidkare för 150 000 kr. För lagringstjänsten i Sverige tar den svenske lagerhavaren ut 20 000 kr. Lagringstjänsten är omsatt inom landet men omsättningen är undantagen från skatteplikt.

text: När varan upphör att vara placerad i skatteupplaget ska mervärdesskatt redovisas i skattedeklarationen i Sverige. Eftersom varan omsatts under lagringstiden ska skatten motsvara den mervärdesskatt som skulle ha beräknats för den omsättning som gjorts i lagret i Sverige plus den mervärdesskatt som skulle ha beräknats på omsättning av de tjänster som undantagits från beskattning och som utförts efter den gjorda omsättningen. Den skatt som ska redovisas i skattedeklarationen uppgår till totalt 42 000 kr (25 % av 150 000 + 20 000).