identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 191504-15/111

title: Valutakurs vid inkomstbeskattningen – tjänsteinkomster i utländsk valuta

text: Nytt: 2023-11-28

text: Riksbanken har den 27 november 2023 ändrat källa för de valutakurser som publiceras från Nasdaq till ECB. Att Riksbanken ändrar källa påverkar inte ställningstagandet i sig. Skatteverket anser att Riksbankens publicerade valutakurser ska användas för omräkning oavsett vilken källa Riksbanken använder.

text: 1 Sammanfattning

text: Lön, pension och andra tjänsteinkomster som betalas ut i utländsk valuta ska vid den svenska inkomstbeskattningen räknas om till svenska kronor.

text: Skatteverket anser att det är valutakursen den dag när mottagaren får ersättningen utbetald som ska användas.

text: Om inkomsten växlas till svenska kronor ska den faktiska valutakursen användas. I annat fall ska inkomsten räknas om med Riksbankens publicerade mittkurs (även kallad fixingkurs). När det är fråga om periodiska utbetalningar som inte varierar stort under året får av förenklingsskäl, Riksbankens publicerade genomsnittliga kurs för året av användas.

text: 2 Frågeställning

text: Vilken valutakurs ska användas när tjänsteinkomster som betalats ut i utländsk valuta ska tas upp till beskattning i Sverige?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Inkomster ska tas upp som intäkt det beskattningsår då de kan disponeras eller på något annat sätt kommit den skattskyldige till del (kontantprincipen) (

text: 10 kap. 8 § inkomstskattelagen

text: , IL).

text: Lön, pension och andra tjänsteinkomster som betalas ut i utländsk valuta ska räknas om till svenska kronor vid den svenska inkomstbeskattningen. Det är inte reglerat i IL hur tjänsteinkomster i utländsk valuta ska räknas om till svenska kronor vid beskattningen. Det finns dock lagstiftning och uttalanden i förarbeten som är relevanta att beakta i det här sammanhanget.

text: År 1999 infördes euro som en elektronisk valuta och 2002 lanserades de första euromynten och eurosedlarna. År 2000 infördes svensk lagstiftning som medgav att svenska aktiebolag, ekonomiska föreningar, sparbanker, medlemsbanker, understödsföreningar, försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag kunde välja att ha sin redovisning i euro istället för i svenska kronor. När detta infördes ledde detta till nya paragrafer i bl.a.

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: , lagen (

text: ) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK) och lagen (

text: ) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (A-SINK). Numera framgår denna reglering av

text: 10 kap. 19 § första stycket skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: (SFL). Där står att den som ska betala ut ersättning för arbete ska vid varje utbetalningstillfälle lämna uppgift till mottagaren om skatteavdragets belopp. Om lönen betalats ut i utländsk valuta och skatteavdraget räknats om enligt en annan valutakurs än kursen vid utbetalningstillfället ska en uppgift om skatteavdraget lämnas i utländsk valuta och omräkning till svenska kronor ske enligt valutakursen vid utbetalningstillfället,

text: 3 kap. 4 § skatteförfarandeförordningen (2011:1261)

text: , SFF. Även i de fall ersättningen är skattepliktig enligt SINK eller A-SINK ska skatteavdrag i utländsk valuta räknas om till svenska kronor enligt valutakursen vid utbetalningstillfället (

text: 4 kap. 2 §

text: SFF).

text: I

text: 17 § i lag (2000:46)

text: om omräkningsförfarande vid beskattningen för företag som har sin redovisning i euro, m.m. anges att när omräkning ska ske och lagen ska tillämpas, ska de kurser som fastställs av Europeiska Centralbanken för respektive svenska bankdag användas. Om det inte har fastställts någon kurs för dagen för beskattningsårets utgång ska kursen för närmast föregående svenska bankdag användas.

text: I

text: 48 kap. 4 §

text: IL framgår att med utländsk fordringsrätt avses fordran i utländsk valuta. Bestämmelserna om utländska fordringsrätter tillämpas även på utländsk valuta och termin, option och liknande avtal vars underliggande tillgångar kan härledas till utländsk valuta, fordran i utländsk valuta eller termin, option och liknande avtal som avser index beroende av sådan valuta. I förarbetena till denna lagtext (

text: prop. 1990/91:54

text: ) anges i författningskommentaren att:

text: ”Om växling skett till eller från svenska kronor vid avyttrings- resp. förvärvstillfället tillämpas den faktiskt använda växelkursen vid reavinstberäkningen. När det inte skett en sådan växling bör det tillämpas en genomsnittskurs mellan transaktionsdagens köp- och säljkurs enligt officiell kurslista. Om endast en kurs finns noterad används denna. Om ingen kurs finns noterad på avyttringsdagen används de senast noterade kurserna.”

text: De svenska bankerna lämnar dagligen valutakurser till NASDAQ OMX. Dessa kurser är så kallade mittkurser som är medelvärdet av köp- och säljkurs. NASDAQ OMX Stockholm AB fastställer sedan en fixingkurs genom att beräkna medelvärdet av de olika bankernas valutakurser efter att har tagit bort den högsta och den lägsta noteringen. Dessa fixingkurser, eller mittkurser, finns sedan tillgängliga på Riksbankens webbplats. Det finns bara en fastställd kurs för varje dag till skillnad från köpkurser som kan skilja mellan banker och under dagen.

text: 4 Bedömning

text: Skatteverket anser att tjänsteinkomsterna vid inkomstbeskattningen ska räknas om enligt den valutakurs som gäller den dag när mottagaren får ersättningen utbetald, d.v.s. den dag som är beskattningstidpunkten enligt kontantprincipen. Detta resonemang motsägs inte av 3 kap. 4 § och 4 kap. 2 § SFF där det anges att det vid beräkning av skatteavdrag när lön betalas ut i utländsk valuta och skatteavdrag ska göras enligt SFL och SFF, är valutakursen vid utbetalningstillfället som ska användas. Utbetalningstillfället för mottagaren av ersättningen får anses vara den dag när han eller hon får ersättningen utbetald. Förarbetsuttalandena till

text: 48 kap. 4 §

text: IL ger stöd åt synsättet att det är kursen vid beskattningstidpunkten som ska användas.

text: Skatteverket anser att det är den faktiska kursen som ska användas när växling sker den dag mottagaren får ersättningen utbetald.

text: Om växling inte sker den dag mottagaren får ersättningen utbetald får omräkning till svenska kronor istället ske efter en fiktiv kurs för den dagen. Skatteverket anser att det är Riksbankens mittkurs, fixingkurs, för respektive dag som ska användas. Denna kurs finns tillgänglig hos Riksbanken, är en för riket genomsnittlig och generell kurs och finns publicerad på Riksbankens webbplats. Skatteverket anser därför att det saknas skäl att tillämpa annan kurs, t.ex. de kurser som fastställs av Europeiska Centralbanken, när det gäller beskattning av tjänsteinkomster.

text: Skatteverket godtar att Riksbankens publicerade genomsnittliga kurs för året används vid inkomstbeskattningen när det är fråga om periodiska utbetalningar som inte varierar stort under året.

text: Exempel 1: hela ersättningen växlas den dag mottagaren får ersättningen utbetald

text: Susanne, som bor i Sverige, arbetar som pilot för ett dansk flygbolag och är stationerad på Kastrup. Enligt artikel 15 punkt 4 i det nordiska skatteavtalet ska hon beskattas för sin lön i hemviststaten Sverige. Hon får sin lön utbetald i danska kronor 12 gånger per år och insatt på ett danskt konto men lönen förs direkt över till ett svenskt konto.

text: Den 25 januari får hon 50 000 DKK i lön. Vid överföring till det svenska kontot räknas lönen om till en kurs om 1,20 och hon ska därför räkna om ersättningen enligt denna kurs och ta upp 60 000 SEK vid inkomstbeskattningen i Sverige för januari månad.

text: Samma princip gäller för övriga månader under året.

text: Exempel 2: ersättningen växlas inte den dag mottagaren får ersättningen utbetald

text: Jan, som bor i en gränskommun i Sverige, arbetar i en gränskommun i Norge. Gränsgångarreglerna i det nordiska skatteavtalet är tillämpliga vilket gör att Jan ska beskattas för sin lön i hemviststaten Sverige. Han får sin lön utbetald i norska kronor och insatt på ett konto i Norge 12 gånger per år. Han tar ut pengar löpande från kontot.

text: Den 25 februari får han 40 000 NOK i lön. Någon växling sker inte den 25 februari vilket gör att lönen ska räknas om till svenska kronor enligt Riksbankens mittkurs den 25 februari som var 1,05. Han ska därför ta upp 42 000 SEK vid inkomstbeskattningen i Sverige för februari månad.

text: Exempel 3: delar av ersättningen växlas den dag mottagaren får ersättningen utbetald

text: Anette, som bor i en gränskommun i Sverige, arbetar i en gränskommun i Finland. Gränsgångarreglerna i det nordiska skatteavtalet är tillämpliga vilket gör att Anette ska beskattas för sin lön i hemviststaten Sverige. Hon får sin lön utbetald i euro 12 gånger per år och insatt på ett konto i Finland. En del av lönen förs över till ett svenskt konto i samband med löneinbetalningen. Hon tar löpande ut pengar från kontot i Finland.

text: Den 25 juni får hon 3 000 euro i lön. Hon för över 1 000 euro till ett svenskt konto den dag hon får lönen utbetald till kursen 9 vilket blir 9 000 SEK. Resterande 2 000 euro som står kvar på kontot i Finland ska räknas om enligt Riksbankens mittkurs för den 25 juni som är 9,15 vilket blir 18 300 SEK. Vid den svenska inkomstbeskattningen ska hon därför ta upp 27 300 SEK (9000+18300) till beskattning för juni månad.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 191846-15/111

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Beskattning vid mining av bitcoin och andra virtuella valutor m.m.

org: skv

text: Nytt: 2026-04-27

type: stycke

text: Med anledning av

text: Hedqvist och

text: HFD 2016 ref. 6

text: samt att ersättning vid verifiering av transaktioner i bitcoinsystemet idag i stort inte är frivillig ska det som anges under avsnitt 4.4 om mervärdesskatt inte längre tillämpas. Vid både mining och verifiering av transaktioner i bitcoinsystemet saknas det beskattningsbara transaktioner eftersom det inte finns några identifierbara motparter. Information om detta kan framgå direkt på en vägledningssida i Rättslig vägledning.

text: Nytt: 2023-11-22

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) har trätt i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Skapandet av bitcoin och liknande virtuella valutor kallas mining. Mining av bitcoin och verifiering av transaktioner i bitcoinsystemet sker vanligen med hjälp av maskinell utrustning och program som är särskilt anpassade för detta ändamål. Ställningstagandet behandlar mining av bitcoin, men gäller även för mining av andra liknande virtuella valutor.

text: Inkomst från mining av bitcoin och andra virtuella valutor beskattas normalt som inkomst av tjänst (hobby) för en fysisk person, men kan undantagsvis beskattas som inkomst av näringsverksamhet. Även om bitcoin intjänas i en näringsverksamhet ska efterföljande värdeförändering normalt beskattas som inkomst av kapital.

text: Mining av bitcoin och andra virtuella valutor är inte en verksamhet som medför skattskyldighet till mervärdesskatt.

text: 2 Frågeställning

text: Hur beskattas mining och verifiering av transaktioner av bitcoin och andra virtuella valutor för en fysisk person?

text: Kan mining och verifiering av bitcoin och andra virtuella valutor utgöra mervärdesskattepliktig verksamhet?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Inkomstskatt

text: Till inkomstslaget tjänst räknas inkomster och utgifter på grund av tjänst till den del de inte ska räknas till inkomstslaget näringsverksamhet eller kapital (

text: 10 kap. 1 § första stycket inkomstskattelagen

text: [1999:1229], IL). Med tjänst avses bl. a. annan inkomstgivande verksamhet t.ex. hobby (10 kap. 1§ andra stycket IL).

text: Avdrag för beskattningsårets kostnader i en hobbyverksamhet får inte göras med större belopp än som motsvarar beskattningsårets intäkter. Ett underskott i hobbyverksamhet kan sparas i fem år för att kvittas mot senare överskott. Underskott av hobbyverksamhet får inte kvittas mot löneinkomster eller överskott i näringsverksamhet. (

text: 12 kap 37 §

text: IL).

text: Till inkomstslaget näringsverksamhet räknas inkomster och utgifter på grund av näringsverksamhet. Med näringsverksamhet avses förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt (

text: 13 kap. 1 § första stycket

text: IL).

text: Delägarrätter, fordringsrätter, andelar i svenska handelsbolag och sådana tillgångar som avses i 52 kap. räknas inte som tillgångar i näringsverksamheten för enskilda näringsidkare. De ska dock räknas som tillgångar i näringsverksamheten om de bl.a. är lagertillgångar (

text: 13 kap. 7 §

text: IL).

text: 3.2 Mervärdesskatt

text: Mervärdesskatt ska betalas till staten bland annat vid omsättning inom landet av tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap (

text: 1 kap. 1 § första stycket 1 mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML). Med omsättning av tjänst förstås att en tjänst mot ersättning utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon (

text: 2 kap. 1 § tredje stycket 1

text: ML).

text: Enligt EU-domstolens praxis förutsätter skattepliktiga transaktioner att det finns en transaktion mellan olika parter med angivet pris eller motvärde. Om en tjänsteleverantörs verksamhet består i att enbart tillhandahålla tjänster utan direkt vederlag, finns det inte något beskattningsunderlag och tjänsterna är inte mervärdesskattepliktiga. Ett tillhandahållande av tjänster sker endast mot vederlag om det mellan tjänsteleverantören och mottagaren av tjänsten föreligger ett rättsförhållande som innebär ett ömsesidigt utbyte av prestationer, där den ersättning som tjänsteleverantören tar emot utgör det faktiska motvärdet för den tjänst som tillhandahålls mottagaren. Ett företag som inte tar emot något vederlag bedriver inte heller någon ekonomisk verksamhet (

text: , GFKL Financial Services AG, punkterna 17, 18 och 26).

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Bakgrund

text: Bitcoin kan beskrivas som en datafil baserad på kryptoteknik som kan användas som betalning då någon accepterar den som betalningsmedel. Bitcoin har ingen formell utgivare och motsvarar inte en rättighet gentemot någon annan. Bitcoin skapas, ”minas”, i förutbestämd takt i ett datanätverk dit vem som helst kan ansluta sig. Alla transaktioner journalförs i en publik databas som kallas blockkedjan.

text: Att lösa block, i blockkedjan, är en tävling mellan ”miners”. Belöningen i tävlingen är ett visst antal nyskapade bitcoin. Belöningen för att lösa ett block uppgår för närvarande till 25 bitcoin. Över tid minskar möjligheten att lösa block då svårighetsgraden och konkurrensen ökar med ökad datorkapacitet och fler miners.

text: Miners kan även få inkomster i form av transaktionsavgifter genom att datorkapaciteten hålls tillgänglig för att verifiera transaktioner i systemet.

text: Det förekommer att samma utrustning används för mining av olika virtuella valutor under olika tidsperioder beroende på att lönsamheten kan variera i de olika systemen. Det förekommer även att mining sker i grupp (s.k. Mining Pools). Belöningen fördelas då mellan deltagarna i gruppen.

text: 4.2 Inkomst av tjänst (hobby)

text: Självständig verksamhet som bedrivs utan vinstsyfte beskattas i inkomstslaget tjänst för en fysisk person. Detta gäller även om verksamheten under något enstaka år kan komma att generera ett överskott. Skatteverkets uppfattning är att mining av bitcoin vanligen bedrivs i sådan omfattning och med sådan utrustning att vinst normalt inte kan anses vara möjlig att nå. Mining av bitcoin betraktas därför normalt som hobbyverksamhet. Om en sådan verksamhet under något år trots allt går med vinst ska beskattning ske i inkomstslaget tjänst och redovisas på blankett T2. Om kostnaderna i en hobbyverksamhet är större än intäkterna får det uppkomna underskottet inte kvittas mot andra tjänsteinkomster. Ett sådant underskott kan ett senare år kvittas mot nya intäkter i verksamheten.

text: 4.3 Under vilka förutsättningar kan mining ses som näringsverksamhet?

text: Med näringsverksamhet avses förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. För att bedriva mining krävs en kombination av arbetsinsats och tillgång till datorkapacitet. Mining är därför inte en ren kapitalinvestering som ska beskattas i inkomstslaget kapital. Om en verksamhet förväntas ge ett överskott, dvs. intäkterna överstiger kostnaderna över tiden så kan det som regel antas att det finns ett vinstsyfte. När verksamheten utgörs av mining och av att tillhandahålla kapacitet för att verifiera transaktioner i systemet bör sannolikheten för att verksamheten genererar intäkter över kalkylperioden ställas i relation till kostnaderna (i form av hyra eller värdeminskning på utrustning, energi, lokal etc.).

text: För att bedöma om verksamheten kan betraktas som näringsverksamhet kan följande tjäna som vägledning:

text: Att verksamheten bedrivs regelbundet på ett professionellt och kostnadseffektivt sätt över en längre tidsperiod med ändamålsenlig utrustningen.

text: Att verksamheten kan förväntas ge ett överskott sett över hela den ekonomiska kalkylperioden.

text: Att utrustningens beräkningskapacitet kan antas generera mer än 25 bitcoin årligen (eller motsvarande värde i form av transaktionsavgifter eller annan virtuell valuta).

text: Om verksamheten bedrivs i mindre omfattning och inte förväntas generera ett överskott över kalkylperioden så är det inte fråga om en näringsverksamhet.

text: Bedöms verksamheten som näringsverksamhet så beskattas överskottet som inkomst av näringsverksamhet för en fysisk person. Bitcoin som intjänas i en näringsverksamhet ska normalt behandlas som en övrig kapitaltillgång enligt reglerna i

text: 52 kap.

text: IL. Bitcoin fyller en funktion av belöning eller ersättning för att minern tillhandahåller kapacitet. Innehav eller spekulation i själva ersättningen utgör därför inte ett naturligt led i en självständigt bedriven näringsverksamhet och kan därför inte ingå i en näringsverksamhet enligt

text: 13 kap. 7 §

text: IL för en fysisk person. Detta medför att en efterföljande värdeförändring på innehav av bitcoin som intjänats inom ramen för en näringsverksamhet ska beskattas i inkomstslaget kapital. Hur bitcoin beskattas i inkomstslaget kapital framgår av Skatteverkets ställningstagande 2014-04-23, ”Beskattning av bitcoin och andra s.k. virtuella valutor i inkomstslaget kapital”, dnr

text: 131 212709-14/111

text: För att en efterföljande värdeförändring på bitcoin ska beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet krävs att innehavet i sig kan anses ingå i en bedriven näringsverksamhet enligt

text: 13 kap. 1 §

text: IL. Så kan t.ex. vara fallet om näringsidkaren vid sidan av mining även bedriver en växlingsverksamhet där minade bitcoin ingår som ett led i verksamheten.

text: 4.4 Utgör mining en mervärdesskattepliktig verksamhet?

text: När minern skapar nya bitcoin har han eller hon inte någon motpart. Den belöning i form av bitcoin som minern får är därför inte en ersättning för någon tjänst som minern har tillhandahållit någon annan.

text: Inte heller om minern växlar sina bitcoin mot en traditionell valuta tillhandahåller han eller hon någon tjänst mot ersättning. I en sådan situation så byter minern bara för egen räkning en virtuell valuta mot en annan valuta.

text: Det förekommer att minern erhåller transaktionsavgifter när han verifierar andra personers transaktioner med bitcoin. Så som bitcoinsystemet fungerar i dag är det frivilligt att betala en transaktionsavgift vid en överföring. En transaktion kommer att verifieras i systemet oberoende av om någon transaktionsavgift betalas. Skatteverket anser därför att det inte finns något sådant direkt samband mellan transaktionsavgiften och verifieringen som krävs för att transaktionsavgiften ska kunna utgöra ersättning för någon tjänst som minern tillhandahåller.

text: Mining av bitcoin medför därför inte skattskyldighet till mervärdesskatt. Detta gäller oberoende av om verksamheten bedrivs av en fysisk person eller av en juridisk person.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 192327-08/111

status: upphävt

title: Är det lagligt möjligt att avräkna/cleara belopp mellan en skattskyldigs olika skattekonton?

text: Nytt: 2017-03-21

text: Detta stöddokument har upphört att gälla enligt ställningstagandet Upphävande av stöddokumentet ”Är det möjligt att avräkna/cleara belopp mellan en skattskyldigs olika skattekonton?”, dnr

text: 131 125380-17/111

text: 1 Bakgrund till frågeställningen

text: Personer som kommer till Sverige men inte ska folkbokföras här eller har varit folkbokförda här enligt reglerna i

text: folkbokföringslagen (1991:41)

text: kan tilldelas ett samordningsnummer,

text: 18 a § folkbokföringslagen

text: . I

text: prop. 1997/98:9 s. 79

text: anges bl.a. att personnummer bör reserveras för dem som är folkbokförda i Sverige. De som finns här i landet utan att vara folkbokförda ska i stället kunna tilldelas ett s.k.samordningsnummer. Den som tilldelats sådant nummer men som senare blir folkbokförd här i landet ska då få ett personnummer.

text: Skatteverket använder sig förutom av samordningsnummer också av s.k. GD-nummer. Sådana nummer upprättas t.ex. när en person, som har ett svenskt personnummer, har utvandrat och beskattas som begränsat skattskyldig, men behåller en fritidsfastighet i Sverige och ska betala fastighetsskatt för den. GD-nummer rekvireras också när en begränsat skattskyldig person köper fastighet i Sverige. Personen ska då beskattas för fastighetsinnehavet. Även begränsat skattskyldiga näringsidkare tilldelas GD-nummer och beskattas för inkomst från fast driftsställe i Sverige.

text: Eftersom den fysiska personen av någon anledning och i någon omfattning ska beskattas i Sverige upprättar Skatteverket med stöd av

text: 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL, skattekonton. Utgångspunkten vid upprättandet av sådana är de identifikationsnummer som ovan redovisats.

text: I båda fallen kan en situation uppkomma där den fysiska personen kan komma att ha flera skattekonton.

text: 2 Fråga

text: Fråga har uppkommit om Skatteverket, på eget initiativ, med stöd av reglerna i SBL har lagstöd för att avräkna/ cleara belopp mellan den fysiska personens olika skattekonton. Om sådant förfarande vore rättsligt möjligt skulle Skatteverket redan på ”skattekontonivå” kunna säkerställa statens betalning av fastställda skatter och avgifter. Risken för att staten skulle drabbas av uppbördsförluster skulle därigenom kunna minskas.

text: 3 Svar

text: I

text: 3 kap. 5 § 1 st

text: SBL stadgas att Skatteverket ska upprätta ett skattekonto för varje person som är skattskyldig enligt denna lag. I andra stycket sägs att Skatteverket får besluta att en person ska ha fler än ett skattekonto.

text: I förarbetena till SBL,

text: prop. 1996/97:100 s. 278

text: , uttalas bl.a. att det hos skattemyndigheten ska finnas ett skattekonto för redovisning och betalning av skatter och avgifter. På kontot ska bokföras de redovisningar eller särskilda debiterings- eller krediteringsbeslut som avser den skatt- eller avgiftsskyldige och de betalningar som flyter in. Det är således fråga om ett konto i bokföringsteknisk bemärkelse där redovisningar och betalningar samt ställningen på kontot ska kunna följas kontinuerligt.

text: I

text: 3 kap.

text: och

text: 6 kap.

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: återfinns reglerna om begränsat och obegränsat skattskyldiga fysiska respektive juridiska personer. Begreppet skattskyldig definieras inte i lagen. I förarbetena till lagen,

text: prop. 1999/2000:2

text: Del 2 s. 49, uttalas att skattskyldigheten - den subjektiva skattskyldigheten - reglerar för särskilda subjekt om den som ska beskattas över huvud taget är skattesubjekt, och i så fall i vilken utsträckning denne ska beskattas. Skattskyldighetens växling beror på inkomsttagaren.

text: I ovan nämnda

text: prop. 1996/97:100 s. 518

text: uttalade lagstiftaren att det inte ansågs nödvändigt att definiera begreppet skattskyldig i SBL. Vidare sa man att begreppet inte heller är definierat i

text: inkomstskattelagen

text: , lagen om statlig inkomstskatt eller

text: taxeringslagen

text: . Det angavs att det faller sig naturligt att med begreppet avses den som är skyldig att betala sådan skatt som avses i den lag där begreppet används.

text: I förevarande situation är fråga om en och samma fysiska person, en skattskyldig, som av någon anledning beskattats, i större eller mindre omfattning, och taxerats i Sverige. Eftersom begreppet skattskyldig i SBL, enligt förarbetsuttalandena, inte ska ges någon annan betydelsen än vad som gäller i övrigt inom skatterätten menar Skatteverket att i förevarande fall är det fråga om en och samma skattskyldig i SBL:s mening.

text: I 16 kap. 9 § i SBL finns en avräkningsregel. Skatteverket anser att bestämmelsen ger verket rätt att avräkna/cleara belopp mellan en skattskyldigs olika skattekonton inom skattekontosystemet för att på så sätt täcka ett skattekontounderskott på något av dem. Skatteverket kan således, på eget initiativ, avräkna/cleara belopp mellan skattekontona för att på så sätt, på ”skattekontonivå”, tillförsäkra det allmänna betalning för fastställda skatter och avgifter.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 192491-07/111

title: Avdrag för datorprogram

text: 1 Sammanfattning

text: Det är Skatteverkets uppfattning att den skattemässiga behandlingen av alla typer av inventarier är uttömmande reglerad i 18 kapitlet

text: inkomstskattelagen

text: (IL). Detta får till följd att

text: 18 kap. 1 § andra stycket 1

text: IL även omfattar sådana immateriella rättigheter, t.ex. enkla standardiserade datorprogram, som enligt god redovisningssed inte får tas upp som tillgång i balansräkningen.

text: Med hänsyn till de oavsedda komplikationer som kan uppkomma och till att problemet kommer att behandlas av Utredningen om sambandet mellan redovisning och beskattning samt till att en redovisningsmässig bedömning i praktiken hittills har lagts till grund för beskattningen är det dock ett rimligt ställningstagande, när det gäller frågan om avdrag för enkla standardiserade datorprogram, att Skatteverket inte ska lägga resurser på att fatta beslut om skattemässig aktivering av dessa utgifter. Skatteverket ska därför tills vidare vid taxeringen och i kontrollverksamheten godta omedelbart avdrag för enkla standardiserade datorprogram som enligt god redovisningssed inte får tas upp som tillgång i balansräkningen.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Ett företag har under året köpt in standardiserade datorprogram av enklare slag som ska användas för administrativa ändamål, såsom bokföring och ordbehandling. Företaget har härvid erhållit en form av nyttjanderätt (licensrätt) till programvaran.

text: Fråga har uppkommit om utgifterna för programinköpen får dras av omedelbart vid beskattningen eller om inköpen omfattas av bestämmelserna om immateriella rättigheter i

text: 18 kap. 1 § andra stycket 1 inkomstskattelagen

text: (IL), för vilka hela utgiften inte får dras av omedelbart enligt

text: 18 kap. 4 §

text: IL.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Redovisningen

text: Enligt

text: 4 kap. 2 § första stycket årsredovisningslagen

text: (ÅRL) får utgifter för forsknings- och utvecklingsarbeten och liknande arbeten som är av väsentligt värde för rörelsen under kommande år tas upp som immateriell anläggningstillgång. Detsamma gäller utgifter för koncessioner, patent, licenser och liknande rättigheter. Enligt förarbetena till lagen (

text: prop. 1995/96:10

text: del 2 s.44 f . och s. 197) ger bestämmelsen möjlighet att ta upp vissa immateriella utgifter som tillgång. Skälet till detta är att en fördelning av kostnaderna på flera år ska möjliggöras. För samtliga de utgifter som nämns i bestämmelsen gäller att de får tas upp som tillgång enbart om de är av väsentligt värde för rörelsen under kommande år. Om utgiften inte kan förutses föranleda intäkter eller kostnadsminskningar under kommande år, får den inte tas upp som tillgång.

text: Av propositionen (s. 48 och 197) framgår också att bestämmelsen i

text: 4 kap. 2 § första stycket

text: ÅRL inte torde innebära någon saklig skillnad mot vad som följer av dåvarande

text: 17 § bokföringslagen (1976:125)

text: och god redovisningssed.

text: I ett uttalande från Bokföringsnämnden, BFN U 88:16 Redovisning av utgifter för dataprogram hos användare, har Bokföringsnämnden behandlat frågan om utgifter för datorprogram hos användare ska kostnadsföras löpande eller aktiveras. Enligt nämndens bedömning ska utgifter för datorprogram hos den slutlige användaren som huvudregel kostnadsföras löpande. Nämnden motiverar sitt ställningstagande på följande sätt.

text: "Enligt

text: 17 § andra stycket

text: BFL får utgifter av det här slaget i vissa fall aktiveras. Som villkor gäller att de är av väsentligt värde för företaget i framtiden. Detta är som regel alltid fallet då förvärvade standardprogram anpassas i företaget liksom vid utveckling av skräddarsydda program. Även standardprogram som inte anpassas i företaget kan dock vara av väsentligt värde för företaget i framtiden. Som en allmän riktlinje för bedömningen av om utgifter för ett dataprogram kan aktiveras bör enligt bokföringsnämnden gälla att dataprogrammet har en beräknad ekonomisk livslängd överstigande tre år. Angående de närmare villkoren för en aktivering och hur avskrivningar skall ske på aktiverade utgifter, se punkt 12-20 i BFNs rekommendation om redovisning av forsknings- och utvecklingskostnader (BFN R 1)."

text: Enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut enligt

text: 6 kap.

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: ska tillämpa Bokföringsnämndens vägledning och allmänna råd 2006:1. Enligt punkt 6.2 i det allmänna rådet ska en förvärvad immateriell tillgång tas upp i balansräkningen om det är sannolikt att den kommer att ge företaget ekonomiska fördelar och den har ett bestående värde. Av punkt 6.3 framgår att förvärvade immateriella tillgångar ska värderas på samma sätt som maskiner och inventarier. I enlighet med vad som gäller vid beskattningen får bestämmelserna om oväsentligt värde eller kort ekonomisk livslängd inte tillämpas för immateriella rättigheter (kommentarerna i vägledningen till punkt 6.3). Enligt punkt 6.38 ska maskiner och inventarier värderas till det värde de har vid beskattningen. Enligt Redovisningsrådets rekommendation RR 15, Immateriella tillgångar, ska en immateriell tillgång redovisas i balansräkningen om, och endast om, det är sannolikt att de framtida ekonomiska fördelar som kan hänföras till tillgången kommer att tillfalla företaget och tillgångens anskaffningsvärde kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. När det gäller datorprogram anges (punkt 3 i avsnittet Tillämpningsområde) att en dators operativsystem är en integrerad del av hårdvaran och därför inte ska redovisas som en immateriell tillgång, utan ingår som en del i en materiell tillgång.

text: 3.2 Beskattningen

text: Enligt

text: 18 kap. 1 § andra stycket 1

text: IL ska som inventarier också behandlas koncessioner, patent, licenser, varumärken, hyresrätter, goodwill och liknande rättigheter som förvärvats från någon annan.

text: Enligt

text: 18 kap. 4 §

text: IL får hela utgiften dras av omedelbart för inventarier som är av mindre värde eller kan antas ha en ekonomisk livslängd på högst tre år. Detta gäller dock inte sådana rättigheter m.m. som avses i 1 § andra stycket.

text: Av förarbetena till

text: inkomstskattelagen

text: prop. 1999/2000:2

text: del 2 s. 230) framgår att bestämmelserna i

text: 18 kap. 1 § andra stycket 1

text: om koncessioner, patent m.m. är hämtade från punkt 16 av anvisningarna till 23 § kommunalskattelagen (KL). I författningskommentaren (

text: prop. 1995/96:104

text: , Skatteregler med anledning av nya årsredovisningslagar, s. 54) till punkt 16 i anvisningarna till

text: 23 §

text: KL sägs att lagrummet har ändrats på så sätt att det klart framgår att samtliga sådana rättigheter som enligt

text: 4 kap. 2 §

text: ÅRL får tas upp som tillgång omfattas av bestämmelsen. Undantag gäller för forsknings- och utvecklingskostnader eftersom sådana utgifter regleras särskilt i punkt 24 av anvisningarna.

text: Fr.o.m. år 2007 har en ändring införts i

text: 18 kap. 7 §

text: IL för näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut enligt

text: 6 kap. 10 § bokföringslagen

text: . Den innebär att anskaffningsvärdet för inventarier är det värde som följer av god redovisningssed. Av förarbetena (

text: prop. 2005/06:174

text: Förenklade skatteregler med anledning av ny redovisningslagstiftning) till andra stycket i

text: 18 kap. 7 §

text: IL kan inte utläsas om bestämmelsen enbart är avsedd att bestämma anskaffningsvärdet eller om den också har betydelse för klassificeringsfrågan.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: I 18 kapitlet IL finns det särskilda skatteregler om avdrag för inventarier. Av 18 kap. 1 § framgår att som inventarier behandlas också vissa immateriella rättigheter som förvärvats från någon annan, t.ex. licensrättigheter. Bestämmelserna i 4 §, om omedelbart avdrag för inventarier av mindre värde eller ekonomisk livslängd på högst tre år, gäller inte för sådana immateriella rättigheter som avses i 1 §.

text: Av förarbetena till

text: 18 kap. 1 § andra stycket 1

text: IL framgår att samtliga sådana rättigheter som enligt

text: 4 kap. 2 §

text: ÅRL får tas upp som tillgång (med undantag för forsknings- och utvecklingskostnader) omfattas av denna bestämmelse i IL (

text: prop. 1995/96:104

text: ). Det framgår dock inte om hänvisningen till ÅRL enbart avser själva uppräkningen av olika immateriella rättigheter eller om hänvisningen också avser villkoret om väsentligt värde för rörelsen under kommande år.

text: Av

text: 18 kap. 7 § andra stycket

text: IL framgår att anskaffningsvärdet för inventarier är det värde som följer av god redovisningssed om en näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt

text: 6 kap.

text: bokföringslagen

text: . Av förarbetena (

text: prop. 2005/06:174

text: ) kan inte utläsas om bestämmelsen enbart är avsedd att bestämma anskaffningsvärdet eller om den också har betydelse för klassificeringsfrågan, dvs. i detta fall vilka immateriella rättigheter som omfattas av

text: 18 kap. 1 § andra stycket 1

text: IL.

text: Även om betydelsen av god redovisningssed kan diskuteras så är det Skatteverkets uppfattning att det mesta talar för att den skattemässiga behandlingen av alla typer av inventarier är uttömmande reglerad i

text: 18 kap.

text: IL. Detta får till följd att

text: 18 kap. 1 § andra stycket 1

text: IL även omfattar sådana immateriella rättigheter som enligt god redovisningssed inte får tas upp som tillgång i balansräkningen.

text: Denna tolkning av bestämmelsen i

text: 18 kap. 1 § andra stycket 1

text: IL, dvs. att god redovisningssed helt saknar betydelse, innebär att alla utgifter (från första kronan) för den typ av immateriella rättigheter som anges i bestämmelsen ska behandlas som inventarier och dras av genom årliga värdeminskningsavdrag. Det kan leda till en skillnad mellan inventariernas redovisade respektive skattemässiga värde. Detta kan i sin tur leda till att rätten till räkenskapsenlig avskrivning förloras (

text: RÅ 2001 ref. 8

text: Tolkningen leder vidare till att det i redovisningen kan bli problem att tillämpa reglerna om avskrivning av maskiner och inventarier i Bokföringsnämndens allmänna råd 2006:1 Enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut. Det beror på att enligt punkt 6.38 ska maskiner och inventarier värderas till det värde de har vid beskattningen, dvs. inklusive anskaffningsutgifter för immateriella rättigheter fr.o.m. första kronan. Denna värdering kommer i konflikt med punkt 6.2 som inte tillåter att en immateriell tillgång tas upp i balansräkningen om det inte är sannolikt att den kommer att ge företaget ekonomiska fördelar och har ett bestående värde.

text: Det kan rimligen inte ha varit lagstiftarens mening att de ovan beskrivna komplikationerna ska uppstå vid tillämpning av bestämmelsen i

text: 18 kap. 1 § andra stycket 1

text: IL. Skatteverket har därför uppmärksammat den pågående utredningen om Sambandet mellan Redovisning och Beskattning (SamRoB) om problemet och framfört önskemål om förtydligande av gällande rätt och övervägande om ändrad lagstiftning.

text: Med hänsyn till de oavsedda komplikationer som kan uppkomma och till att problemet kommer att behandlas av SamRoB samt till att en redovisningsmässig bedömning i praktiken hittills har lagts till grund för beskattningen är det ett rimligt ställningstagande, när det gäller frågan om avdrag för enkla standardiserade datorprogram, att Skatteverket inte ska lägga resurser på att fatta beslut om skattemässig aktivering av dessa utgifter. Skatteverket ska därför tills vidare vid taxeringen och i kontrollverksamheten godta omedelbart avdrag för enkla standardiserade datorprogram som enligt god redovisningssed inte får tas upp som tillgång i balansräkningen (jfr BFN U 88:16 och

text: BFNAR 2006:1

text: p. 6.2).


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 193650-12/111

title: Skattesats för restaurang- och cateringtjänster i samband med konferenser m.m.

text: Nytt: 2016-11-29

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Konferensarrangemang, mervärdesskatt, dnr

text: 131 286740-16/111

text: 1 Sammanfattning

text: Enligt Skatteverkets uppfattning ska restaurang- och cateringtjänster som tillhandahålls tillsammans med andra varor eller tjänster i normalfallet ses som separata tjänster och beskattas med den reducerade mervärdesskattesatsen 12 procent.

text: Restaurang- och cateringtjänster som ingår i ett konferensarrangemang ska dock beskattas med samma skattesats som arrangemanget i dess helhet, alltså med 25 procent. Som regel får lunch som tillhandahålls i ett konferenspaket anses ingå i konferensarrangemanget. Detsamma gäller kaffe, smörgåsar, mineralvatten och liknande. Andra måltider, såsom frukost, kvällsmåltider och banketter får däremot i normalfallet inte anses ingå i ett konferensarrangemang utan de ska beskattas separat.

text: I ställningstagandet ges exempel på tillhandahållanden där restaurang- och cateringtjänster ingår som en del. I varje exempel anges vilken skattesats som Skatteverket anser ska tillämpas på de olika delarna.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Den 1 januari 2012 sänktes skattesatsen på restaurang- och cateringtjänster till 12 procent. Skatteverket ger i detta ställningstagande sin syn på hur sådana tjänster ska beskattas när de tillhandahålls i samband med konferenser m.m.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Omsättning av varor och tjänster är skattepliktig om inget annat anges (

text: 3 kap. 1 § mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML).

text: Upplåtelse av nyttjanderätt till fastighet är undantagen från skatteplikt (

text: 3 kap. 2 §

text: ML).

text: Mervärdesskatt tas ut med 25 procent av beskattningsunderlaget om inte någon av de reducerade skattesatserna är tillämplig (

text: 7 kap. 1 § första stycket

text: ML).

text: Vid omsättning av restaurang- och cateringtjänster tas mervärdesskatt ut med 12 procent av beskattningsunderlaget, undantaget den del av tjänsten som avser spritdrycker, vin och starköl (

text: 7 kap. 1 § andra stycket 5

text: ML).

text: Begreppet restaurang- och cateringtjänster ska tolkas i enlighet med vad som följer av artikel 6 i rådets genomförandeförordning

text: (EU) nr 282/2011

text: prop. 2011/12:1

text: sidan 270).

text: Med restaurang- och cateringtjänster avses tjänster som består i att för mänsklig konsumtion leverera beredd eller oberedd mat eller dryck eller båda, åtföljda av tillräckligt med stödtjänster som möjliggör omedelbar konsumtion av det levererade. Leveransen av mat eller dryck eller båda är endast en del i helheten, i vilken tjänsteaspekten ska dominera. Restaurangtjänster är tillhandahållandet av sådana tjänster i tillhandahållarens lokaler medan cateringtjänster är tillhandahållandet av sådana tjänster på andra ställen än i tillhandahållarens lokaler. En leverans av beredd eller oberedd mat eller dryck eller båda, med eller utan transport, som inte åtföljs av några andra stödtjänster, ska inte anses som restaurang- och cateringtjänster (artikel 6 i rådets genomförandeförordning

text: (EU) nr 282/2011

text: Skatteverket har i sitt remissvar på

text: SOU 2011:24

text: , Sänkt restaurang och cateringmoms, ansett att det i förarbetena till det kommande lagförslaget bör tas upp hur restaurang- och cateringtjänster ska behandlas med avseende på skattesatsen vid tillhandahållande av sammansatta konferenstjänster. Enligt lagförslaget måste frågan om en konferenstjänst utgör ett eller flera tillhandahållanden bedömas utifrån EU-rätten. Bedömningen i det enskilda fallet kommer att bli en fråga för rättstillämpningen (

text: prop. 2011/12:1

text: sidan 270).

text: Enligt EU-domstolen följer det av artikel 2 i mervärdesskattedirektivet att varje tillhandahållande i regel ska anses som fristående och självständigt. Emellertid får en transaktion, som i ekonomiskt hänseende utgörs av ett enda tillhandahållande, inte delas upp på ett konstlat sätt, vilket annars skulle kunna undergräva mervärdesskattesystemets funktion. Under vissa omständigheter ska vidare flera formellt sett fristående tillhandahållanden, som skulle kunna utföras separat och som därmed var för sig skulle vara skattepliktiga eller undantagna från skatteplikt, anses utgöra en enda transaktion. Detta är bland annat fallet när det kan konstateras att en eller flera tjänster utgör den huvudsakliga tjänsten och att den eller de andra tjänsterna ska betraktas som en eller flera underordnade tjänster som skattemässigt ska behandlas på samma sätt som den huvudsakliga tjänsten. En tjänst ska särskilt betraktas som underordnad en huvudsaklig tjänst när kunderna inte efterfrågar den i sig, utan tjänsten för dem endast är ett medel att på bästa sätt åtnjuta den huvudsakliga tjänst som företaget tillhandahåller. För att avgöra om den skattskyldige tillhandahåller kunden flera fristående huvudsakliga tjänster eller en enda tjänst ska det undersökas vilka delar som är kännetecknande för transaktionen i fråga samt beaktas alla de omständigheter som kännetecknar denna transaktion. Kunden antas vara en genomsnittskonsument (

text: , Everything Everywhere, punkterna 21-26).

text: Tillhandahållande av frukost i en hotellverksamhet har av Högsta förvaltningsdomstolen inte ansetts utgöra en underordnad del i tillhandahållandet av hotellrum (

text: RÅ 2001 ref. 69

text: Högsta förvaltningsdomstolen har uttalat att tillhandahållandet av ett konferensarrangemang i sin helhet utgör skattepliktig omsättning som inte är att anse som fastighetsupplåtelse. I målet var fråga om s.k. dagkonferensverksamhet där företaget erbjöd paket som förutom lokaler bland annat innehöll personal som tog emot konferensdeltagarna, teknisk utrustning, tillgång till kopiering, personal som bistod kunden med administrativa göromål, olika slag av förtäring såsom dryck vid ankomsten, morgonkaffe, förmiddagskaffe och måltider (

text: RÅ 2007 ref. 33

text: Skatterättsnämnden har i ett förhandsbesked funnit att förtäring som ingår i paketpris för en båtresa var en från de andra tillhandahållandena åtskild prestation (SRN 1994-06-23).

text: Skatteverket har i ett ställningstagande om fisketurer ansett att beskattningsunderlaget ska delas upp då ett paketpris tas ut för t.ex. båttur, hyra av utrustning och restaurangtjänst (Skatteverkets ställningstagande 2010-12-17, dnr

text: 131 768614-10/111

text: Skatteverket har ansett att restaurang- och cateringtjänster som tillhandahålls bl.a. i samband med konserter och tillsammans med personbefordran ska beskattas separat (Handledning för mervärdesskatt 2011, kap. 30 avsnitt 3 s. 1078-1079).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: När en transaktion består av flera olika delar måste det avgöras om flera av dessa delar tillsammans utgör ett enda tillhandahållande eller om de olika delarna är fristående i förhållande till varandra. Om någon av delarna endast är ett medel för att åstadkomma en annan och därmed huvudsaklig tjänst, ska den anses underordnad den huvudsakliga tjänsten och beskattas på samma sätt som denna. Om flera av delarna har ett så nära samband med varandra att det vore konstlat att skilja dem åt ska de betraktas som en enda tjänst. De delar som inte är underordnade någon annan och huvudsaklig tjänst eller som saknar ett nära samband med andra delar av transaktionen, ska beskattas som fristående tillhandahållanden.

text: En förutsättning för att en tjänst ska kunna behandlas som en del av ett annat tillhandahållande är att det är fråga om samma säljare respektive köpare. Vid bedömningen av om det är en eller flera tjänster som tillhandahålls är det normalt inte av någon avgörande betydelse om det tas ut ett enhetspris eller om varje del prissätts separat. Det har normalt inte heller någon avgörande betydelse om de olika tjänsterna beställs tillsammans eller om de beställs vid olika tidpunkter. Det avgörande är i stället vad som faktiskt tillhandahålls.

text: 4.1 Restaurang- och cateringtjänster

text: Tillhandahållande av restaurang- och cateringtjänster ska beskattas med 12 procent. Den del av en restaurang- och cateringtjänst som avser spritdrycker, vin och starköl omfattas aldrig av den reducerade skattesatsen 12 procent. Denna del ska alltid beskattas med 25 procent.

text: Restaurang- och cateringtjänster kännetecknas av att beredd eller oberedd mat och/eller dryck tillhandahålls tillsammans med tillräckligt med stödtjänster för att möjliggöra omedelbar konsumtion av maten och/eller drycken och att tjänsterna är det övervägande inslaget. Enbart tillagning av maten är inte ett tillräckligt tjänstemoment för att fråga ska vara om en restaurang- och cateringtjänst. Enligt Skatteverkets uppfattning innefattar restaurang- och cateringtjänster alla de tjänster som har direkt anknytning till tillhandahållandet av mat och/eller dryck. Som exempel kan nämnas tillgång till lokal, toaletter, möbler och porslin, dukning, servering, avdukning, diskning och städning.

text: Sådana tjänster som tillhandahålls tillsammans med restaurang- och cateringtjänster men som inte har direkt anknytning till tillhandahållandet av mat och/eller dryck ska ses som fristående i förhållande till restaurang- och cateringtjänsten. Som exempel kan nämnas garderob mot särskild avgift, underhållning och möjlighet till dans.

text: 4.2 Separata tillhandahållanden

text: När restaurang- och cateringtjänster tillhandahålls tillsammans med andra varor eller tjänster måste det avgöras om restaurang- och cateringtjänsten ska beskattas separat eller om den ska behandlas som en del av ett annat tillhandahållande. En bedömning ska göras i det enskilda fallet och utifrån de principer som framgår av EU-domstolens praxis.

text: Högsta förvaltningsdomstolen har i ett fall ansett att restaurang- och cateringtjänster som tillhandahålls tillsammans med andra varor eller tjänster ska beskattas separat. Skatteverket har också i flera fall ansett att restaurang- och cateringtjänster som ingår i ett paket, och där gemensam ersättning tas ut, ska ses som fristående i förhållande till de övriga varor och tjänster som ingår i paketet. Enligt Skatteverkets uppfattning ska därför restaurang- och cateringtjänster som tillhandahålls tillsammans med andra varor eller tjänster i normalfallet ses som separata tjänster och beskattas med den reducerade skattesatsen 12 procent.

text: 4.3 Konferensarrangemang — en enda tjänst

text: Det finns inte någon vedertagen definition av begreppen konferens respektive konferensarrangemang.

text: Begreppet konferens används här för att beteckna en sammankomst med föredrag, seminarier, information eller diskussioner som äger rum på en bestämd plats och vid en bestämd tidpunkt.

text: Begreppet konferensarrangemang används här för att beteckna en sammansatt tjänst som innefattar tillgång till lokaler såsom hörsalar, möteslokaler eller sammanträdesrum samt stödtjänster som gör det möjligt för kunden att genomföra en konferens. Enbart uthyrning av lokaler är därför inte ett konferensarrangemang, inte ens om lokalerna är särskilt utformade för konferensändamål. Utöver lokaler innefattar ett konferensarrangemang normalt personal, teknisk utrustning såsom audio- och videoutrustning och olika slags förtäring såsom förfriskningar, kaffe och måltider. Ett tillhandahållande av ett konferensarrangemang utgör en enda tjänst som ska beskattas med 25 procent. Detta följer enligt Skatteverkets uppfattning av vad som sägs i

text: RÅ 2007 ref. 33

text: Tillhandahållande av tjänster som inte direkt syftar till att göra det möjligt för kunden att genomföra konferensen ska ses som fristående i förhållande till konferensarrangemanget. Exempel på sådana tjänster är logi, resor och fritidsaktiviteter.

text: Restaurang- och cateringtjänster som ingår i ett konferensarrangemang ska beskattas med samma skattesats som arrangemanget i dess helhet, alltså med 25 procent. För att en restaurang- och cateringtjänst ska anses ingå i själva konferensarrangemanget ska den vara en tydlig del av ett sådant arrangemang. Det är inte tillräckligt att restaurang- och cateringtjänsten tillhandahålls i anslutning till ett sådant arrangemang. Det ska dessutom vara fråga om en sådan restaurang- och cateringtjänst som normalt ingår i ett konferensarrangemang och som har ett nära tidsmässigt samband med de övriga konferensaktiviteterna.

text: Som regel får därför lunch anses ingå i arrangemanget när den tillhandahålls av det företag som tillhandahåller konferensarrangemanget. Detsamma gäller kaffe, smörgåsar, mineralvatten och liknande. I dessa fall rör det sig om måltider som tillhandahålls under den del av dygnet då själva konferensaktiviteterna normalt äger rum. Andra måltider, såsom frukost, kvällsmåltider och banketter ska i normalfallet inte anses ingå i ett konferensarrangemang utan ska behandlas som fristående tillhandahållanden i förhållande till konferensarrangemanget.

text: 5 Exempel

text: Nedan ges ett antal exempel på tillhandahållanden där restaurang- och cateringtjänster ingår som en del. I varje exempel anges vilken skattesats som Skatteverket anser ska tillämpas på de olika delarna. Den uppdelning som görs i exemplen mellan olika delar av ett tillhandahållande ska användas även när frågan om omsättningsland för tjänsterna ska avgöras.

text: Exempel 1

text: Ett företag tillhandahåller möteslokal, konferenspersonal, teknisk utrustning, kaffe, smörgås och förfriskningar till en arrangör av ett frukostseminarium. Är detta ett konferensarrangemang som utgör en enda skattepliktig tjänst som ska beskattas med 25 procent?

text: Ja, möteslokal, konferenspersonal, teknisk utrustning, kaffe, smörgås och förfriskningar som tillhandahålls under den del av dygnet då själva konferensaktiviteterna äger rum är sådana tjänster som normalt ingår i ett konferensarrangemang.

text: Exempel 2

text: Ett företag tillhandahåller möteslokal, konferenspersonal, teknisk utrustning, lunch och förfriskningar till en arrangör av ett lunchseminarium. Är detta ett konferensarrangemang som utgör en enda skattepliktig tjänst som ska beskattas med 25 procent?

text: Ja, tillhandahållande av möteslokal, konferenspersonal, teknisk utrustning, lunch och förfriskningar är sådana tjänster som normalt ingår i ett konferensarrangemang.

text: Exempel 3

text: Ett företag tillhandahåller ett konferenspaket för en halvdag som innehåller möteslokal, konferenspersonal, teknisk utrustning, kaffe, kakor och förfriskningar. Konferensen avslutas med lunch som ingår i priset på konferenspaketet. Är detta ett konferensarrangemang som utgör en enda skattepliktig tjänst som ska beskattas med 25 procent?

text: Ja, möteslokal, konferenspersonal, teknisk utrustning, kaffe, kakor, förfriskningar och lunch är sådana tjänster som normalt ingår i ett konferensarrangemang. Att konferensaktiviteterna inte fortsätter efter lunchen medför ingen annan bedömning.

text: Exempel 4

text: Ett företag tillhandahåller en lokal där man serverar frukost till en kund som ska ha ett tidigt förhandlingsmöte. Är detta ett konferensarrangemang som utgör en enda skattepliktig tjänst som ska beskattas med 25 procent?

text: Exempel 5

text: Ett företag tillhandahåller en lokal där man serverar lunch till en kund som ska ha ett möte i samband med lunchen. Är detta ett konferensarrangemang som utgör en enda skattepliktig tjänst som ska beskattas med 25 procent?

text: Nej, ett tillhandahållande som bara innefattar lokal och servering av mat och/eller dryck utgör en restaurangtjänst som ska beskattas med 12 procent. För den del av tjänsten som avser spritdrycker, vin eller starköl ska skatt alltid tas ut med 25 procent.

text: Exempel 6

text: Ett företag tillhandahåller en konferensarrangör ett konferenspaket som innehåller möteslokal, konferenspersonal, teknisk utrustning, kaffe, kakor och förfriskningar. Under konferensen intar konferensdeltagarna en lunch som tillhandahålls och faktureras separat av företaget till varje enskild deltagare. Är detta ett konferensarrangemang som utgör en enda skattepliktig tjänst som ska beskattas med 25 procent?

text: Nej, i konferensarrangemanget ingår i detta fall möteslokal, konferenspersonal, teknisk utrustning, kaffe, kakor och förfriskningar som ska beskattas med 25 procent. I detta fall tillhandahåller företaget lunchen direkt till varje konferensdeltagare och fakturerar dessa separat. Lunchen kan då inte anses vara en del av det arrangemang som företaget tillhandahåller till konferensarrangören. Den ska därför beskattas separat med 12 procent. För den del av restaurangtjänsten som avser spritdrycker, vin eller starköl ska skatt alltid tas ut med 25 procent.

text: Exempel 7

text: Ett företag tillhandahåller en konferensarrangör ett konferenspaket som innehåller möteslokal, konferenspersonal, teknisk utrustning, kaffe, kakor och förfriskningar. Lunchen tillhandahålls av ett annat företag som omsätter restaurangtjänsten direkt till varje konferensdeltagare. Är detta ett konferensarrangemang som utgör en enda skattepliktig tjänst som ska beskattas med 25 procent?

text: Nej, i konferensarrangemanget ingår i detta fall möteslokal, konferenspersonal, teknisk utrustning, kaffe, kakor och förfriskningar som ska beskattas med 25 procent. För att en lunch ska ingå som en del av ett konferensarrangemang ska det vara fråga om en enda säljare. I detta fall tillhandahålls lunchen av ett annat företag direkt till varje konferensdeltagare och ska beskattas med 12 procent. För den del av restaurangtjänsten som avser spritdrycker, vin eller starköl ska skatt alltid tas ut med 25 procent.

text: Exempel 8

text: Ett företag tillhandahåller ett konferenspaket för två dagar som innehåller möteslokal, konferenspersonal, teknisk utrustning, kaffe, kakor, förfriskningar, frukost, lunch, middag, logi, musikunderhållning och vakter. Är detta ett konferensarrangemang som utgör en enda skattepliktig tjänst som ska beskattas med 25 procent?

text: Nej, i konferensarrangemanget ingår i detta fall möteslokal, konferenspersonal, teknisk utrustning, kaffe, kakor, förfriskningar och lunch. Frukost och middag är inte sådana tjänster som normalt ingår i ett konferensarrangemang utan ska beskattas separat med 12 procent. För den del av restaurangtjänsten som avser spritdrycker, vin eller starköl ska skatt alltid tas ut med 25 procent. Övriga delar i paketet ska också beskattas separat. För logi ska skatt tas ut med 12 procent och för musikunderhållning och vakter ska skatt tas ut med 25 procent.

text: Exempel 9

text: Ett företag tillhandahåller en konferensarrangör ett konferenspaket som innehåller möteslokal, konferenspersonal, teknisk utrustning, kaffe, kakor, frukt, lunch som äts på en restaurang, spaanläggning med bastu, bubbelpooler och gym. Är detta ett konferensarrangemang som utgör en enda skattepliktig tjänst som ska beskattas med 25 procent?

text: Nej, i konferensarrangemanget ingår i detta fall möteslokal, konferenspersonal, teknisk utrustning, kaffe, kakor, förfriskningar och lunch. Att lunchen intas på en restaurang medför ingen annan bedömning under förutsättning att det är samma företag som tillhandahåller arrangemanget i övrigt som även tillhandahåller måltiden i eget namn gentemot konferensarrangören. Övriga delar ska beskattas separat. För tillträde till spaanläggning med bastu och bubbelpool ska skatt tas ut med 25 procent och för gym 6 procent.

text: Exempel 10

text: Ett företag tillhandahåller ett konferenspaket för två dagar som innehåller möteslokal, konferenspersonal, teknisk utrustning, kaffe, kakor, förfriskningar, lunch, middag, frukost, logi, liftkort, skidhyra, vinprovning och busstransport till och från skidbacken. Är detta ett konferensarrangemang som utgör en enda skattepliktig tjänst som ska beskattas med 25 procent?

text: Nej, i konferensarrangemanget ingår i detta fall möteslokal, konferenspersonal, teknisk utrustning, kaffe, kakor, förfriskningar och lunch. Frukost och middag är inte sådana tjänster som normalt ingår i ett konferensarrangemang utan ska beskattas separat med 12 procent. För den del av tjänsten som avser spritdrycker, vin eller starköl ska skatt alltid tas ut med 25 procent. Övriga delar i paketet ska också beskattas separat. För logi ska skatt tas ut med 12 procent. För liftkort och busstransport ska skatt tas ut med 6 procent. För skidhyra och vinprovning ska skatt tas ut med 25 procent.

text: Exempel 11

text: Ett företag tillhandahåller en kund ett paket med olika tjänster i form av teambuildingsaktivitet, kaffe med tilltugg, frukost, lunch, middag, servering, logi och vinprovning. Teambuildingen består av brännboll, kubb, tipspromenad och gruppsamtal utomhus samt prisutdelning i ett grupprum. Är detta ett konferensarrangemang som utgör en enda skattepliktig tjänst som ska beskattas med 25 procent?

text: Nej, det gemensamma för olika konferensarrangemang är att kunden får tillgång till konferensutrymmen som består av möteslokal med teknisk utrustning och andra tjänster som normalt tillhandahålls i samband med ett konferensarrangemang. Här saknas dessa delar. Det innebär att den del av arrangemanget som innefattar måltider, kaffe, tilltugg och servering utgör en restaurangtjänst som ska beskattas med 12 procent. För den del av restaurangtjänsten som avser spritdrycker, vin eller starköl ska skatt alltid tas ut med 25 procent. För logi ska skatt tas ut med 12 procent. För tillhandahållande av teambuildingaktiviteten och för vinprovningen ska skatt tas ut med 25 procent.

text: Exempel 12

text: Ett företag tillhandahåller ett festarrangemang som innehåller festlokal, middag, servering, garderob, vakter, ljudanläggning, underhållning samt busstransport till och från arrangemanget. Är detta i sin helhet en restaurangtjänst som ska beskattas med 12 procent?

text: Nej, den del av arrangemanget som innefattar festlokal och servering av middag utgör en restaurangtjänst som ska beskattas med 12 procent. För den del av restaurangtjänsten som avser spritdrycker, vin eller starköl ska skatt alltid tas ut med 25 procent. För garderob, vakter, ljudanläggning och underhållning ska skatt tas ut med 25 procent. För persontransport till och från arrangemanget ska skatt tas ut med 6 procent.

text: Exempel 13

text: Ett företag tillhandahåller ett festarrangemang ombord på ett fartyg. Under arrangemanget färdas fartyget i skärgården. I arrangemanget ingår fartyg med besättning, välkomstdrinkar, middag, servering och underhållning med möjlighet till dans. Är detta i sin helhet en restaurangtjänst som ska beskattas med 12 procent?

text: Nej, den del av arrangemanget som innefattar välkomstdrinkar, middag och servering utgör en restaurangtjänst som ska beskattas med 12 procent. För den del av restaurangtjänsten som avser spritdrycker, vin eller starköl ska skatt alltid ta ut med 25 procent. För underhållningen ska skatt tas ut med 25 procent. För båtresan ska skatt tas ut med 6 procent.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 193945-08/111

title: Mervärdesskatt på tjänster som avser installation av lås m.m.

text: Nytt: 2023-06-02

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att tjänster som består i montering/installation av lås omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn om låset efter monteringen eller installationen utgör fastighet enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Motsvarande gäller för tjänster som avser larminstallation.

text: Programmering av lås och larm i samband med installation/montering är normalt ett underordnat led till tjänsterna som avser montering/installation. Skatteverket anser dock att tjänster som enbart består i programmering av nya behörighetskort, koder eller tider i befintliga anläggningar inte omfattas av den omvända skattskyldigheten inom byggsektorn.

text: Öppning av låsta dörrar omfattas inte heller av den omvända skattskyldigheten inom byggsektorn.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Standard för svensk näringsgrensindelning (SNI) 2002 kan tjäna till ledning för vilka tjänster som ska omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Låssmedstjänster såsom att montera "vanliga" lås, öppna låsta dörrar etc. omfattas enligt SNI 2002 av kod 52740, Annan reparation av hushållsartiklar och personliga artiklar. I SNI 2007 hänförs dock sådana tjänster till byggverksamhet.

text: Som exempel på vad som enligt SNI 2002 omfattas av kod 45310, Elinstallationer, anges installation, reparation ombyggnad och justering av mekaniska eller elektroniska låsanordningar, kassaskåp, kassavalv som är kopplade till ett övervakningssystem. Även reparation av kodlås anges som ett exempel på vad som omfattas av kod 45310 och därmed utgör byggverksamhet enligt SNI 2002. Installation av larm omfattas också av denna kod.

text: Skatteverket har ansett att montering/installation av utrustning och maskiner som blir fastighet ska omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Motsvarande gäller vid reparation av sådan utrustning.

text: Mot bakgrund av ovanstående har det uppkommit frågor om i vilken mån installation av lås m.fl. tjänster omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML är den som förvärvar en tjänst som avses i andra stycket skyldig att betala mervärdesskatten (skattskyldig) om denne är

text: - en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, eller

text: - en annan näringsidkare som tillhandahåller en näringsidkare som avses i första strecksatsen sådana tjänster.

text: De tjänster som anges i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML, i dess lydelse fr.o.m. 1 januari 2008, är

text: 1. sådana tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som kan hänföras till

text: - mark- och grundarbeten,

text: - bygg- och anläggningsarbeten

text: - bygginstallationer,

text: - slutbehandling av byggnader, eller

text: - uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare,

text: 2. byggstädning, och

text: 3. uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter som avses i 1 och 2.

text: Enligt

text: 1 kap. 11 §

text: ML ska med fastighet förstås

text: "1. vad som enligt

text: jordabalken

text: utgör eller tillhör fastighet, dock inte egendom som avses i

text: 2 kap. 3 § jordabalken

text: (industritillbehör),

text: 2. byggnader, ledningar, stängsel och liknande anläggningar som för stadigvarande bruk anbragts i eller ovan jord och som tillhör någon annan än ägaren till jorden, och

text: 3. egendom som avses i

text: 2 kap. 2 § jordabalken

text: även om byggnaden tillhör annan än ägaren till jorden eller om egendomen tillförts byggnaden av någon annan än ägaren till byggnaden."

text: Från och med den 1 januari 2008 har

text: 1 kap. 2 § andra stycket 1

text: ML fått en ny lydelse. Hänvisningen till gällande SNI finns inte kvar. I samband med att bestämmelsen ändrades angavs bl.a. att förändringen skulle innebära att vilka tjänster som omfattas av den omvända skattskyldigheten får bedömas utifrån ett mer allmänt perspektiv (

text: prop. 2007/08:25 s. 215

text: Av specialmotiveringen till lagändringen (

text: prop. 2007/08:25, s. 245

text: ) framgår att borttagandet av den direkta kopplingen till gällande SNI innebär att den omvända skattskyldigheten i viss utsträckning kan komma att omfatta tjänster som inte anses som byggverksamhet enligt SNI och omvänt att vissa tjänster som enligt SNI skulle anses som byggverksamhet inte kommer att omfattas av reglerna. Vidare anges att SNI 2002 dock kan tjäna till vägledning för att bedöma vilka tjänster som omfattas av omvänd skattskyldighet.

text: Skatteverket har i ett ställningstagande från 2007-12-18, dnr

text: 131 773424-07/111

text: , ansett att tillhandahållanden innefattande montering/installation av utrustning och maskiner, fr.o.m. den 1 januari 2008, omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn om utrustningen eller maskinerna genom monteringen/installationen blir fastighet enligt ML. En förutsättning är att tillhandahållandet mervärdesskatterättsligt bedöms utgöra omsättning av tjänst.

text: Motsvarande syn gäller även vid tjänster som avser reparation eller underhåll av sådan utrustning som utgör fastighet i ML:s mening (se Skatteverkets ställningstagande från 2007-12-18, dnr

text: 131 773432-07/111

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Den direkta kopplingen till gällande SNI har tagits bort fr.o.m. den 1 januari 2008. Av uttalanden i

text: prop. 2007/08:25

text: (s. 215) framgår bl.a. att vilka tjänster som ska omfattas av den omvända skattskyldigheten får avgöras utifrån ett mer allmänt perspektiv. SNI 2002 kan dock tjäna till vägledning för att bedöma vilka tjänster som omfattas av omvänd skattskyldighet. Vidare framgår (s. 245) att den omvända skattskyldigheten i viss utsträckning kan komma att omfatta tjänster som inte anses som byggverksamhet enligt SNI 2002 medan vissa tjänster som enligt SNI 2002 skulle anses som byggverksamhet inte kommer att omfattas av reglerna.

text: Installation och reparation av mekaniska eller elektroniska låsanordningar kan omfattas av kod 45310 och därmed utgöra byggverksamhet enligt SNI 2002. Även reparation av kodlås utgör byggverksamhet enligt SNI 2002. Montering av "vanliga" lås omfattas dock av kod 52740, vilket även öppning av låsta dörrar gör.

text: Skatteverket anser att tjänster avseende montering och installation av utrustning omfattas av den omvända skattskyldigheten inom byggsektorn om utrustningen genom monteringen/installationen blir fastighet enligt ML. Detta gäller under förutsättning att tillhandahållandet mervärdesskatterättsligt bedöms utgöra omsättning av tjänst. Motsvarande gäller för reparationer och underhåll av sådan utrustning (se ovan nämnda ställningstaganden från 2007-12-18, dnr

text: 131 773424-07/111

text: samt dnr

text: 131 773432-07/111

text: Vid ny-, till- eller ombyggnader ingår det normalt som ett led i byggnationen att byggnaden ska förses med låsanordningar av olika slag. Lås för dörrar, fönster, dörrtrycken m.m. blir ett tillbehör till byggnaden och utgör fastighet i

text: mervärdesskattelagens

text: mening. Med hänsyn till detta anser Skatteverket att tjänster som avser installation eller montering av lås utgör sådana tjänster avseende byggnad eller anläggning som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Detta under förutsättning att låset efter montering eller installation utgör fastighet enligt ML. Någon skillnad ska då inte göras mellan olika typer av lås. Såväl installationer av elektroniska lås som andra typer av lås kan därför omfattas av den omvända skattskyldigheten. Tjänster som består i montering av t.ex. låscylindrar, låshus och fönsterlås i byggnader omfattas därför av bestämmelserna.

text: Installation och reparation av larmanläggningar omfattas av kod 45310 enligt SNI 2002. Tjänster som består i installation av larm som genom installationen blir fastighet enligt ML får, på motsvarande sätt som när det gäller låsanordningar, anses omfattas av den omvända skattskyldigheten.

text: Programmering av lås och larm i samband med installation/montering kan normalt betraktas som ett underordnat led till tjänsterna som avser montering/installation och beskattas då på samma sätt som monterings-/installationstjänsten. Tjänster som enbart består i programmering av nya behörighetskort, koder eller tider i befintliga anläggningar kan emellertid inte betraktas som byggtjänster ur ett allmänt perspektiv. Enligt Skatteverkets uppfattning omfattas sådana tjänster därför inte av den omvända skattskyldigheten inom byggsektorn.

text: Öppning av låsta dörrar hänförs inte till byggverksamhet enligt SNI 2002 och betraktas inte heller utifrån ett allmänt perspektiv som bygg- och anläggningstjänster. Sådana tjänster omfattas därför inte heller av den omvända skattskyldigheten inom byggsektorn.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 194151-09/111

text: Nytt: 2015-08-11

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Danska AM-bidraget vid svensk inkomstbeskattning, dnr

text: 131 186289-15/111

text: 1 Sammanfattning

text: AM-bidraget är en inkomstskatt i Danmark från och med den 1 januari 2008. Detta innebär att det inte ska medges något allmänt avdrag för obligatoriska utländska socialförsäkringsavgifter, vilket gällt för tidigare år. Avdrag medges istället för utländsk skatt. Återbetalas ett AM-bidrag, för vilket avdrag medgetts ett tidigare år, ska beloppet tas upp till beskattning.

text: Har Danmark rätt att beskatta en inkomst enligt det nordiska skatteavtalet och Sverige ska undanröja den dubbla beskattningen genom avräkning ska hänsyn tas till avdraget för AM-bidrag. Har Danmark beskattat en inkomst i strid med det nordiska skatteavtalet ska det inte göras någon avräkning för AM-bidraget.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Arbejdsmarkedsbidrag, AM-bidrag, betalas i Danmark. Det har tidigare varit en socialförsäkringsavgift, som betalats när den anställde varit försäkrad där. Från och med den 1 januari 2008 är AM-bidraget en inkomstskatt pga. en lagändring i Danmark, se lov nr 1235 af 24/10 2007. Uttaget av skatten förutsätter även fortsättningsvis att personen är försäkrad i Danmark enligt EG-förordningen 1408/71 eller enligt socialförsäkringskonvention. Efter det att AM-bidraget blivit en inkomstskatt omfattas det av det nordiska skatteavtalet. Det innebär bl.a. att AM-bidraget inte kan tas ut om Danmark ska undanta en inkomst från dansk beskattning pga. exemptbestämmelser i skatteavtalet. Exempel på situationer där arbetsinkomster ska undantas från dansk beskattning är när inkomsterna tjänas in av personer som fortfarande behandlas som gränsgångare och när inkomsterna tjänas in av vissa ombordanställda.

text: Har AM-bidrag tagits ut felaktigt görs en återbetalning till den skattskyldige. Uppgifter finns om att det under inkomståret 2009 kommer att göras återbetalningar av AM-bidrag som innehållits i Danmark under inkomståret 2008.

text: Fråga har ställts om hur erlagt AM-bidrag ska hanteras vid den svenska inkomstbeskattningen efter den danska lagändringen och vad som gäller för de återbetalningar som görs av AM-bidraget.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Avdrag för utländska obligatoriska socialförsäkringsavgifter medges enligt

text: 62 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: För att lindra internationell dubbelbeskattning finns olika metoder.

text: Avdrag för utländsk skatt regleras i 16 kap. 18-19 §§ IL. Återbetalas skatt, för vilken avdrag medgetts, ska avdraget återföras. Av

text: 12 kap. 1 §

text: IL framgår att bestämmelserna om avdrag för utländsk skatt kan tillämpas även i inkomstslaget tjänst. Utländsk skatt ingår dock bland de utgifter i inkomstslaget tjänst där utgifterna dras av till den del kostnaderna under beskattningsåret sammanlagt överstiger 5 000 kr.

text: Bestämmelser om avräkning av utländsk skatt finns i lagen om avräkning av utländsk skatt (

text: ), AvrL. Ska avräkning göras med stöd av skatteavtal tillämpas bestämmelser i AvrL. Genom SFS 2008:1350 har ändringar skett i AvrL. Ändringarna trädde i kraft den 1 januari 2009 och tillämpas på beskattningsår som börjar efter den 31 december 2008. Har avdrag gjorts för utländsk skatt ska medgivet avdrag beaktas vid avräkningen, se

text: 9 §

text: 2 kap. 15 §

text: AvrL.

text: Skatt som tagits ut i strid med skatteavtal ska inte avräknas. Detta framgår av 5 § AvrL, som efter ändringarna i lagen motsvaras av bestämmelserna i 2 kap. 8 § AvrL.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Det är hela arbetsinkomsten som ska tas upp till beskattning i Sverige, förutsatt att det nordiska skatteavtalet inte begränsar svensk beskattningsrätt.

text: AM-bidraget är från och med den 1 januari 2008 en inkomstskatt, som omfattas av det nordiska skatteavtalet. Det har tidigare varit en socialförsäkringsavgift. Detta innebär att det inte ska medges något allmänt avdrag för obligatoriska utländska socialförsäkringsavgifter, vilket gällt för tidigare år. Avdrag medges istället i inkomstslaget tjänst för AM-bidraget, se

text: 12 kap. 1 §

text: IL jämfört med 16 kap. 18-19 §§ IL. Detta medför att AM-bidraget räknas in bland de utgifter där avdrag bara medges till den del de totala kostnaderna under beskattningsåret sammanlagt överstiger 5 000 kr.

text: Har avdrag medgetts vid inkomstbeskattningen för ett AM-bidrag och det senare år görs en återbetalning av AM-bidraget från Danmark ska återbetalat beloppet tas upp till beskattning. Beloppet tas upp till beskattning det beskattningsår det blir disponibelt.

text: I de fall Danmark har rätt att beskatta en inkomst enligt det nordiska skatteavtalet och Sverige ska undanröja den dubbla beskattningen genom avräkning ska hänsyn tas till det avdrag som gjorts för AM-bidraget.

text: Exempel

text: I exemplet bortses från att omräkning ska göras från dansk till svensk valuta. Exemplet bygger vidare på att Sverige inte är skyldigt att avräkna dansk skatt med hänsyn till bestämmelserna i det nordiska skatteavtalet.

text: Under inkomståret 2008 var lönen i Danmark 375 000 kr. Detta belopp tas upp i den svenska självdeklarationen vid 2009 års taxering. AM-bidrag betalades i Danmark med 30 000 kr under inkomståret 2008. Det fanns inte några övriga utgifter under inkomståret 2008. Avdrag medges med 25 000 kr (30 000 kr — 5 000 kr) i inkomstslaget tjänst vid 2009 års taxering. AM-bidraget om 30 000 kr återbetalas under inkomståret 2009 från Danmark. Vid 2010 års taxering ska hela beloppet om 30 000 kr tas upp i den svenska självdeklarationen under inkomstslaget tjänst.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 194828-08/111

title: Mervärdesskatt – nedskrivning av kundfordringar

text: Nytt: 2019-12-05

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Ändring av utgående och ingående skatt vid kundförluster och prisnedsättningar i efterhand, mervärdesskatt, dnr

text: 202 494536-19/111

text: 1 Sammanfattning

text: Enligt Skatteverkets bedömning måste det föreligga en förlust på en fordran avseende en specifik transaktion för att beskattningsunderlaget för mervärdesskatt ska kunna minskas. Beskattningsunderlaget får därför inte minskas vid kollektiv nedskrivning av kundfordringar.

text: Skatteverket anser att beskattningsunderlaget inte får minskas endast på grund av att det finns en osäkerhet om betalning kommer att ske för en fordran avseende en vara eller tjänst. Beskattningsunderlaget ska påverkas först när förlusten har uppkommit dvs. det ska vara en konstaterad förlust.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Skatteverket har i en skrivelse 2007-11-15 dnr

text: 131 687568-07/111

text: , tagit ställning till hur en kollektiv nedskrivning av kundfordringar kan behandlas med avseende på inkomstskatt. Av skrivelsen framgår att en kollektiv värdering och nedskrivning av kundfordringar är giltig vid inkomstbeskattningen under förutsättning att redovisningen är upprättad i enlighet med god redovisningssed.

text: Fråga har uppkommit om hur beskattningsunderlaget för mervärdesskatt påverkas av en sådan kollektiv nedskrivning.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 7 kap.

text: och

text: 3 §§

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, utgör ersättningen exkl. mervärdesskatt beskattningsunderlaget vid annan omsättning än uttag. Med ersättning förstås enligt

text: 7 kap. 3 c §

text: ML allt det som säljaren har erhållit eller ska erhålla för varan eller tjänsten från köparen eller en tredje part. Reglerna motsvaras av

text: artikel 73 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet.

text: Av

text: 7 kap. 6 § fjärde stycket

text: ML framgår att om förlust uppkommer på den skattskyldiges fordran som avser ersättning för en vara eller tjänst (kundförlust), får han minska beskattningsunderlaget med beloppet av förlusten.

text: Tidpunkten för minskningen av beskattningsunderlaget finns angiven i 13 kap. 24-25 §§ ML. Enligt

text: 13 kap. 24 §

text: ML får den skattskyldige i den ordning som gäller för hans redovisning av utgående skatt dra av ett belopp motsvarande den del av den tidigare redovisade skatten som är hänförlig till det pga. kundförlusten minskade beskattningsunderlaget. Om en kundförlust har föranlett ett sådant avdrag och betalning därefter inflyter, ska det avdragna beloppet i motsvarande mån redovisas på nytt.Av

text: 13 kap. 25 §

text: ML framgår att ändringen ska göras för den redovisningsperiod under vilken kundförlusten enligt god redovisningssed har bokförts eller borde ha bokförts. Om den som har redovisat den utgående skatten försätts i konkurs innan en kundförlust uppkommit, skall han dock alltid göra ändringen för den period under vilken konkursbeslutet meddelats.

text: En kundförlusts påverkan på beskattningsunderlaget framgår av artikel 90 i mervärdesskattedirektivet. I

text: artikel 90.1

text: anges bland annat att vid helt eller delvis utebliven betalning efter det att transaktionen har ägt rum ska beskattningsunderlaget nedsättas i motsvarande omfattning. Vidare framgår av

text: artikel 90.2

text: att medlemsländerna får avvika från bestämmelsen i

text: artikel 90.1

text: om betalningen helt eller delvis uteblir.

text: I

text: prop. 1993/94:99

text: ges på sidan 200 följande kommentar till

text: 7 kap. 6 § tredje stycket

text: ML (numera 7 kap 6 § fjärde stycket).

text: "Av vikt är att en kundförlust enligt förslaget påverkar beskattningsunderlaget först när den är uppkommen. Detta överensstämmer med innebörden av bestämmelsen i ML. När en kundförlust uppkommer först efter den redovisningsperiod då omsättningen skall redovisas, får rättelse av den utgående skatten göras därefter enligt de i tredje stycket angivna redovisningsbestämmelserna (13 kap. 24 och 25 §§).

text: Enligt RSV:s handledning 1993 för mervärdeskatten får den utgående skatten minskas först när det föreligger en konstaterad kundförlust. Med en konstaterad kundförlust bör jämställas en osäker fordran om fordringen är äldre än vad som motsvarar normal kredittid och om indrivningsåtgärder har varit resultatlösa eller om det på annat sätt har gjorts sannolikt att gäldenären saknar tillgångar. Schablonmässiga avdrag för osäkra fordringar får inte göras."

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Beskattningsunderlaget vid en skattepliktig omsättning av en vara eller en tjänst ska utgöras av den ersättning exkl. mervärdesskatt som säljaren erhåller av köparen eller en tredje part.

text: Beskattningsunderlaget får enligt ML minskas om en förlust uppkommer på den skattskyldiges fordran som avser ersättning för en vara eller en tjänst. I mervärdesskattedirektivet anges att underlaget ska sättas ned när betalning har uteblivit efter det att transaktionen har ägt rum.

text: Skatteverket anser att ML ger ett utrymme för den skattskyldige att vid uppkomsten av en förlust på en fordran avseende ersättning för en vara eller en tjänst välja om han vill minska beskattningsunderlaget och den utgående skatten. Det är i överensstämmelse med mervärdesskattedirektivet eftersom medlemsländerna enligt

text: artikel 90.2

text: får avvika från bestämmelserna i

text: artikel 90.1

text: om betalningen för en transaktion helt eller delvis uteblir.

text: Enligt Skatteverkets bedömning måste det föreligga en förlust på en fordran avseende en specifik transaktion för att beskattningsunderlaget ska kunna minskas. Mervärdesskatten är en transaktionsbaserad skatt och av lydelsen i ML och direktivet framgår att förlusten ska avse ersättningen för en vara eller tjänst resp. att den uteblivna betalningen ska avse en transaktion. Beskattningsunderlaget för mervärdesskatt får därför inte minskas vid kollektiv nedskrivning av kundfordringar.

text: Skatteverket anser att det inte finns något utrymme i ML eller mervärdesskattedirektivet att minska beskattningsunderlaget endast på grund av att det finns en osäkerhet om betalning kommer att ske för en fordran avseende en vara eller tjänst. Av

text: prop. 1993/94:99

text: framgår att det är viktigt att beskattningsunderlaget påverkas först när förlusten har uppkommit dvs. det ska vara en konstaterad förlust. I direktivet anges att förutsättningen är en utebliven betalning.

text: En kundförlust är konstaterad när kunden saknar ekonomiska möjligheter att betala t.ex. vid konkurs, ackord eller resultatlöst utmätningsförsök. Såsom Skatteverket tidigare har framhållit ska med en konstaterad kundförlust jämställas en osäker fordran, om fordringen är äldre än vad som motsvarar normal kredittid och om indrivningsåtgärder har varit resultatlösa eller om det på annat sätt har gjorts sannolikt att gäldenären saknar tillgångar. Det föreligger inte en kundförlust endast av den anledningen att säljaren och köparen är oense om betalningens storlek s.k. tvistig fordran.

text: När det har konstaterats att betalning inte kommer att erhållas för en transaktion får beskattningsunderlaget och den utgående skatten minskas tidigast för den redovisningsperiod då förlusten har konstaterats. I tidigare perioder finns ingen kundförlust eller utebliven betalning som kan föranleda en nedsättning av beskattningsunderlaget enligt ML jämfört med mervärdesskattedirektivet. Vid konkurs gäller att justering ska göras för den redovisningsperiod under vilken konkursbeslutet meddelats.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 195264-11/111

title: Förlust på näringsbetingade borgensåtaganden

text: 1 Sammanfattning

text: Förluster på näringsbetingade borgensåtaganden är avdragsgilla enligt bestämmelserna i

text: 16 kap. 1 §

text: IL. Avdrag medges med skillnaden mellan det belopp som erlagts på grund av åtagandet och värdet på den regressfordran som uppkommer i samband med infriandet av åtagandet.

text: Den erhållna regressfordran utgör skattemässigt en kapitaltillgång. Vinst/förlust på regressfordran beräknas med utgångspunkt i ett anskaffningsvärde som motsvarar värdet vid infriandet på den erhållna regressfordran.

text: Förlust på ett icke näringsbetingat borgensåtagande medges inte som borgensförlust. Istället kan avdrag medges för förlust på den vid infriandet erhållna regressfordran och i så fall enligt reglerna för kapitalförlust vilket bl.a. innebär att avdrag kan erhållas först när regressfordran avyttras. Anskaffningsutgiften ska i ett sådant fall anses vara det belopp som erlagts vid infriandet.

text: Avdragsrätt för förlust på regressfordran förutsätter att avdragsförbudet i

text: 25 a kap. 19 §

text: IL inte är tillämpligt.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Enligt 20 § kommunalskattelagen, KL, gällde tidigare (t.o.m.1998 års taxering) att avdragsrätt inte förelåg för kapitalförluster. Till kapitalförlust räknades därvid förlust som inte hade något samband med någon förvärvskälla och förlust som visserligen hade sådant samband men inte kunde anses normal för förvärvskällan (anvisningspunkt 5 till

text: 20 §

text: KL). Vissa förluster undantogs dock från kapitalförlustbegreppet, bl.a. förluster på näringsbetingade borgensförbindelser.

text: Genom lagstiftning 1997 (SFS 1997:851,

text: prop. 1996/97:154

text: ) slopades bestämmelserna i ovannämnda anvisningspunkt varvid det dittills gällande kapitalförlustbegreppet upphörde att gälla. I

text: inkomstskattelagen

text: , IL, infördes på nytt begreppet kapitalförlust. Vad som i IL avses med kapitalvinst, kapitalförlust och kapitaltillgång regleras i

text: 25 kap. 3 §

text: som lyder:

text: "Med kapitalvinst och kapitalförlust i inkomstslaget näringsverksamhet avses vinst och förlust vid avyttring av kapitaltillgångar.Med kapitaltillgångar avses andra tillgångar i näringsverksamheten än- lagertillgångar, pågående arbeten, kundfordringar och liknande tillgångar, - inventarier, och- patent och andra sådana rättigheter som räknas upp i 18 kap. 1 § andra stycket 1 även om de inte förvärvats från någon annan."

text: Fråga har uppkommit om slopandet av punkt 5 i

text: 20 §

text: KL och införandet av

text: inkomstskattelagen

text: har inneburit någon ändring av avdragsrätten för förluster på borgensåtaganden.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagtext och förarbeten.

text: Vad som ska dras av i inkomstslaget näringsverksamhet regleras numera i

text: 16 kap.

text: IL. Enligt huvudregeln i 1 § ska utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster dras av som kostnad. Ränteutgifter och kapitalförluster ska dras av även om de inte är sådana utgifter. För vissa kapitalförluster gäller dock ett avdragsförbud, 25a kap.

text: 19 §

text: IL.

text: Enligt anvisningspunkt 5 till

text: 20 §

text: KL gällde följande:

text: "Till kapitalförlust räknas dock inte....d) förlust på borgensförbindelse, om denna betingas av näringsverksamhet som bedrivs av den skattskyldige eller annan, som med hänsyn till äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå den skattskyldige nära."

text: Anvisningspunkten slopades 1997 (se ovan) och ersattes med nya bestämmelser i fjärde stycket i anvisningspunkt 1 till

text: 23 §

text: KL. Vid övergången till

text: inkomstskattelagen

text: slopades även denna regel. I

text: prop. 1999/2000:2

text: Del 2 anges därvid bl.a. följande:

text: "Lagrådet anser att slopandet av denna bestämmelse kommer att uppfattas som en begränsning av avdragsrätten. Regeringen kan inte se att slopandet av den särskilda bestämmelsen om förluster i punkt 1 fjärde stycket av anvisningarna till

text: 23 §

text: KL innebär en begränsning av avdragsrätten. I förslaget har tvärtom avdragsbegränsningen och den oklarhet som ligger i uttrycket "om inte särskilda skäl mot avdragsrätt föreligger" tagits bort. Avdragsrätten för förluster i näringsverksamhet skall bedömas enligt huvudregeln. Av huvudregeln i 1 § följer att alla förluster är avdragsgilla om det är att anse som utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster." (s. 207).

text: 3. 2 Rättspraxis

text: Avdragsrätten enligt de regler som gällde t.o.m. 1998 års taxering för förluster på grund av borgensåtaganden har prövats i rättsfallen RÅ 1938 Fi 706, RÅ 1969 Fi 1720, RÅ 1971 Fi 144,

text: RÅ 1975 ref. 66

text: RÅ 1987 not. 343

text: RÅ 1990 not. 137

text: och

text: RÅ 1994 not. 210

text: . I samtliga utom 1971 års fall medgavs avdrag såsom för driftförlust. I 1971 års fall vägrades avdrag med motiveringen att förlusten inte kunde anses ingå som ett normalt led i bolagets förvärvsverksamhet utan utgjorde ej avdragsgill kapitalförlust.

text: Kammarrätten i Göteborg har i domar 2007-04-18 nr 778-06 och 2008-11-07 nr 7311-05 medgivit avdrag enligt bestämmelserna i

text: 16 kap. 1 §

text: IL för förlust på grund av borgensåtagande som varit betingat av den näringsverksamhet som borgensmannen bedrivit.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4. 1 Näringsbetingat borgensåtagande

text: För att borgensåtagandet ska anses vara näringsbetingat bör, enligt allmänna principer för avdrag enligt

text: 16 kap. 1 §

text: IL krävas att åtagandet ingåtts i syfte att öka eller bibehålla intäkterna (eller minska kostnaderna) i den näringsverksamhet som bedrivs av borgensmannen. Det ska alltså föreligga affärsmässiga relationer mellan parterna t.ex. i form av leverantörs- eller kundförhållande. Det är således inte tillräckligt att det föreligger ett moder- dotterföretagsförhållande mellan parterna eller att borgensmannen äger näringsbetingade andelar i det låntagande företaget. I sistnämnda fall framstår ofta borgensåtagandet som en konsekvens av intressegemenskapen och ett led i finansieringen av det ägda bolaget och inte påkallat av reella affärsmässiga relationer.

text: 4. 2 Förlust på grund av infriande av näringsbetingat borgensåtagande

text: Enligt den lagstiftning som var gällande fram till och med att anvisningspunkt 5 till

text: 20 §

text: KL slopades förelåg en uttrycklig avdragsrätt för förluster på näringsbetingade borgensförbindelser. Av de förarbetsuttalanden som gjorts i samband med ändringarna av denna bestämmelse (

text: prop. 1996/97:154 s. 56

text: resp.

text: prop. 1999:2

text: Del 2 s. 207) framgår att avsikten med ändringarna inte varit att reducera avdragsrätten.

text: Någon bestämmelse i IL som uttryckligen reglerar avdragsrätten för förlust på grund av ett borgensåtagande finns inte. Avdragsrätten får därmed bedömas med utgångspunkt i huvudregeln i 16 kap. 1 §. Där anges att utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster ska dras av. Om ett borgensåtagande är betingat av den av borgensmannen bedrivna näringsverksamheten på det sätt som anges under punkt 4.1 ovan får åtagandet anses ha ingåtts i syfte att förvärva och bibehålla inkomster. Avdrag för förlust som uppkommer i anledning av borgensåtagandet bör därför kunna ske med stöd av

text: 16 kap. 1 §

text: IL.

text: Avdragsrätten för förlusten på ett näringsbetingat borgensåtagande kan uppkomma redan innan infriandet. Detta gäller när det enligt god redovisningssed föreligger skäl att göra en avsättning för förlusten dvs. när det bedöms som sannolikt att åtagandet kommer att behöva infrias och en tillförlitlig uppskattning av förlustens storlek kan göras (Redovisningsrådets rekommendation RR 16). När infriandet av borgensåtagandet sker löses i dessa fall avsättningen upp och eventuell skillnad mellan avsättningens belopp och betalningen förs till resultatet. Vid infriandet av borgensåtagandet erhåller borgensmannen en fordran på gäldenären (s.k. regressfordran). I de fall denna fordran beräknas ha ett värde ska detta värde tas upp som tillgång och motsvarande belopp justera resultatet och tas upp vid beskattningen. Den vid beskattningen avdragsgilla borgensförlusten blir således skillnaden mellan det belopp som borgensmannen har erlagt på grund av sitt åtagande och det eventuella värdet på den regressfordran som uppkommer i samband med att åtagandet infrias.

text: 4. 3 Förlust på - vid infriandet av näringsbetingat borgensåtagande - erhållen regressfordran

text: I de fall den vid infriandet erhållna regressfordran kan anses ha ett reellt värde och den således utgör en tillgång för borgensmannen uppkommer frågan om vilken skattemässig karaktär (lager- eller kapitaltillgång) denna tillgång ska anses ha.

text: Vad som skattemässigt utgör kapitalvinst/kapitalförlust i inkomstslaget näringsverksamhet respektive vad som utgör kapitaltillgångar regleras i

text: 25 kap. 3 §

text: IL. Såsom kapitaltillgångar anses därvid alla andra tillgångar än vissa särskilt angivna tillgångar, däribland kundfordringar och liknande tillgångar. Lagrummet måste anses ge en uttömmande uppräkning av vilka tillgångar som ska behandlas som lagertillgångar (jfr

text: prop. 1999/2000:2

text: Del 2 s. 326).

text: En kundfordran uppkommer som en följd av avyttring av en vara eller tillhandahållande av en tjänst. Vad som kan utgöra "liknande tillgångar" har inte närmare angivits eller kommenterats vare sig i förarbeten eller rättspraxis. En regressfordran som har uppkommit som en följd av ett finansiellt åtagande kan enligt Skatteverkets uppfattning inte anses vara en med kundfordran liknande tillgång. Den är istället närmast att jämställa med en lånefordran. En sådan fordran ska enligt Skatteverket klassificeras som en kapitaltillgång (jfr Skatteverkets ställningstagande "Förlust på lånefordringar i inkomstslaget näringsverksamhet", dnr

text: 131 807184-10/111

text: Enligt Skatteverkets uppfattning kan regressfordringar således inte anses omfattas av de särskilt angivna tillgångarna (såvida inte innehavaren bedriver sådan finansiell verksamhet som i sig medför att fordringarna skattemässigt är att hänföra till lagertillgångar i den bedrivna verksamheten). Vinster/förluster på regressfordringar ska därför normalt behandlas enligt kapitalreglerna även i de fall fordran uppkommit i samband med infriandet av ett näringsbetingat borgensåtagande.

text: Vinsten/förlusten på regressfordran bör beräknas med utgångspunkt i ett anskaffningsvärde som motsvarar det värde på regressfordran som tagits upp i redovisningen vid dess uppkomst. Ett högre anskaffningsvärde (exempelvis det vid infriandet erlagda beloppet, jfr

text: RÅ 2001 ref. 57

text: ) skulle innebära att avdrag sammantaget skulle kunna erhållas med ett större belopp än vad åtagandet faktiskt inneburit vilket får anses strida mot allmänna skatterättsliga principer. Det bör vidare noteras att avdragsrätt förutsätter att avdragsförbudet i

text: 25 a kap. 19 §

text: IL inte är tillämpligt.

text: 4. 4 Förlust på icke näringsbetingat borgensåtagande

text: I det fall borgensåtagandet inte kan anses vara betingat av den av borgensmannen bedrivna näringsverksamheten föreligger inte avdragsrätt enligt

text: 16 kap. 1 §

text: IL. Avdrag kan då endast komma ifråga såsom för kapitalförlust. Kapitalreglerna förutsätter att avyttring skett enligt

text: 44 kap. 3 §

text: IL eller anses ha skett enligt 44 kap. 7-8 §§ IL. Avdrag kan i detta fall inte erhållas såsom för en borgensförlust. Avdrag kan istället ske när den vid infriandet erhållna regressfordran avyttras (eller anses avyttrad) och förutsätter att avdragsförbudet i

text: 25 a kap. 19 §

text: IL inte är tillämpligt. Anskaffningsutgiften för regressfordran ska i sådant fall anses vara det belopp som betalats vid infriandet i enlighet med

text: RÅ 2001 ref. 57