text: DAC är en förkortning av Directive on Administrative Cooperation in Taxation och brukar för svensk del benämnas handräckningsdirektivet (

text: ). DAC 3 är ändringsdirektivet

text: (EU) 2015/2376

text: genom vilket handräckningsdirektivet reviderades till att även omfatta utbyte av upplysningar om förhandsbesked i skatteärenden.

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 236575-17/111

nyckelord:
Förvaltningsrätt & förfarande
Inkomstskatt

title: Vilka förhandsbesked ska Skatteverket lämna upplysningar om mot bakgrund av EU:s ändringsdirektiv 2015/2376 (DAC 3)?

text: Nytt: 2026-05-18

text: Utbytet av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor inom EU har till följd av rådets direktiv 2023/2226 utvidgats till att även omfatta fysiska personer från och med den 1 januari 2026.

text: Förhandsbesked för fysiska personer omfattas när

text: Förhandsbeskedet som avser källskatt för en begränsat skattskyldigs inkomst från anställning, styrelsearvoden eller pensioner omfattas endast om inkomstens belopp överstiger tröskelvärdet med 1 500 000 euro.

text: Införandet av rådets ändringsdirektiv 2023/2226 i svensk rätt har medfört ändringar i 7 a och 12 a–b §§ lagen om administrativt samarbete samt

text: 33 kap. 9 b §

text: SFL och det har införts två nya paragrafer, 7 d § lagen om administrativt samarbete och

text: 33 kap. 9 c §

text: SFL.

text: Ställningstagandet är tillämpligt även för förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor för fysiska personer, till den del det inte uttryckligen framgår att det endast gäller juridiska personer.

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket ska till följd av de ändringar i svensk rätt som gjorts med anledning av rådets ändringsdirektiv 2015/2376 (DAC 3) genom automatiskt informationsutbyte lämna upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning.

text: I avsnitt 4.1 respektive 4.2 anges vilka förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor respektive förhandsbesked om prissättning som Skatteverket anser ska omfattas av informationsutbytet. Förutom förhandsbesked från Skatterättsnämnden och Högsta förvaltningsdomstolen respektive Skatteverkets skriftliga svar på rättsliga frågor är det Skatteverkets uppfattning att Skatteverkets beslut om tonnagebeskattning kan vara ett förhandsbesked i en gränsöverskridande skattefråga. Skatteverkets ställningstaganden är undantagna från utbytet. Detsamma gäller Skatteverkets skriftliga svar på anonyma frågor som inte avser en specifik skattskyldig person. Vidare förtydligas att informationsutbytet inte är avgränsat till att avse transaktioner eller verksamhet inom EU.

text: I ställningstagandet redogör Skatteverket för när vissa besked och svar som utgångspunkt kan undantas från informationsutbytet. Ett exempel på det är skriftliga svar från Skatteverket som endast avser tolkning av begrepp eller innehåll i en viss regel. Skatteverket anser vidare att transaktioner som omfattar marginella belopp som regel kan undantas liksom besked eller svar med innebörden att full svensk beskattning ska ske.

text: Skatteverket anser att upplysningar om följande besked och svar, som utgångspunkt, alltid ska lämnas:

text: Besked och svar om ett utländskt företag har fast driftställe i Sverige.

text: Besked och svar avseende transaktioner mellan ett utländskt företags fasta driftställe i Sverige och ett svenskt företag i ekonomisk intressegemenskap med det utländska företaget, t.ex. om koncernbidrag kan lämnas med avdragsrätt mellan ett utländskt företags fasta driftställe i Sverige och ett svenskt koncernföretag.

text: Besked och svar som innebär att en utdelning från ett svenskt företag till ett utländskt företag är skattefri i Sverige.

text: Besked och svar som innebär att en utdelning från ett utländskt företag till ett svenskt företag är skattefri i Sverige.

text: Besked och svar som innebär att avdrag för ränta medges ett företag i Sverige på en räntebetalning till en mottagare som företaget är i ekonomisk intressegemenskap med och som inte beskattas för ränteinkomsten i Sverige.

text: Besked och svar om hur en gränsöverskridande omstrukturering ska beskattas, t.ex. en fusion där ett tyskt bolag fusioneras in i ett svenskt bolag.

text: I avsnitt 4.3 redogörs för vilka upplysningar som ska lämnas till de andra EU-medlemsstaternas behöriga myndigheter respektive till kommissionen. Avslutningsvis anges när upplysningarna ska lämnas (avsnitt 4.4).

text: 2 Frågeställning

text: Av rådets direktiv 2015/2376 av den 8 december 2015 om ändring av direktiv

text: vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (DAC 3 1 ) framgår att EU-medlemsstaternas behöriga myndigheter (medlemsstaterna) genom automatiskt utbyte ska lämna upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning (prissättningsbesked) till övriga medlemsstater och till Europeiska kommissionen (kommissionen).

text: DAC 3 har genomförts i svensk rätt genom ändringar i lagen (

text: ) om administrativt samarbete inom Europeiska unionen i fråga om beskattning, LASEU. I denna lag anges ramarna för informationsutbytet och bl.a. definieras begreppen ”förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor” (

text: 7 a §

text: LASEU) respektive ”gränsöverskridande transaktion” (

text: 7 b §

text: LASEU).

text: I

text: prop. 2016/17:19

text: förklaras bakgrunden till DAC 3. Där anges att med förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor avses såväl förhandsbesked från Skatterättsnämnden (och Högsta förvaltningsdomstolen om de överklagas) som Skatteverkets skriftliga svar på rättsliga frågor. Det framgår också att syftet med DAC 3 måste beaktas vid bedömningen av vilka besked och svar som ska omfattas av utbytet. När det gäller förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor framgår emellertid inte närmare hur bedömningen ska göras av vilka besked, svar eller beslut det mer konkret kan handla om i praktiken. Det ges inte heller så många exempel. Skatteverket anser att det finns ett behov av att dels förtydliga vad som framgår av lagtext och förarbeten, dels att försöka ge vägledning i hur bedömningen ska göras av vilka förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor Skatteverket ska lämna upplysningar om. Ställningstagandet syftar därför till att besvara följande frågor:

text: Vilka förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor ska Skatteverket lämna upplysningar om?

text: Vilka prissättningsbesked ska Skatteverket lämna upplysningar om?

text: Vilka upplysningar ska Skatteverket lämna till de andra EU-medlemsstaterna respektive till kommissionen?

text: När ska upplysningarna lämnas?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Ändringsdirektivet 2015/2376, DAC 3

text: Vid Ekofinrådets möte den 8 december 2015 antogs rådets direktiv 2015/2376 om ändring av direktiv

text: vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning, DAC 3. Av DAC 3 (p. 6 i ingressen) framgår att direktiv

text: måste ändras så att det inkluderar vissa förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning. Det anges att definitionerna måste vara tillräckligt breda för att omfatta en mängd olika situationer, inbegripet men inte begränsat till

text: unilaterala förhandsbesked eller beslut om prissättning,

text: bilaterala eller multilaterala förhandsbesked och beslut om prissättning,

text: besked eller beslut som fastställer förekomst eller avsaknad av omständigheter som kan komma att påverka skattebasen för ett fast driftställe,

text: besked eller beslut om fastställande av en hybridenhets skattemässiga status i en medlemsstat som avser en person som har sin hemvist i en annan jurisdiktion, samt

text: besked eller beslut om bedömningsgrund för avskrivning av en tillgång i en medlemsstat som har förvärvats av ett koncernföretag i en annan jurisdiktion.

text: 3.2 Lagen (

text: ) om administrativt samarbete inom Europeiska unionen i fråga om beskattning, LASEU

text: Lagen gäller inte sociala avgifter, mervärdesskatt samt vissa punktskatter

text: Enligt

text: 2 §

text: LASEU så gäller inte denna lag sådana punktskatter som omfattas av annan unionslagstiftning om administrativt samarbete mellan medlemsstaterna. LASEU gäller inte heller för mervärdesskatt, obligatoriska sociala avgifter eller tullar.

text: Begreppet förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor

text: I

text: 7 a §

text: LASEU anges vad som avses med förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor. Det ska vara fråga om ett avtal, meddelande eller varje annat instrument eller åtgärd med liknande effekter som

text: utfärdas, ändras eller förnyas av regeringen eller av Skatteverket eller en annan myndighet,

text: avser en viss person eller grupp av personer och som den personen eller gruppen av personer kan förlita sig på,

text: avser tolkning eller tillämpning av lagstiftning om skatter och avgifter,

text: avser en gränsöverskridande transaktion eller frågan om verksamhet som bedrivs av en person i en annan jurisdiktion utgör ett fast driftställe, och

text: avser en framtida transaktion eller en framtida verksamhet eller har utfärdats, ändrats eller förnyats innan deklaration lämnats för den period då transaktionen gjordes eller verksamheten utövades.

text: Begreppet gränsöverskridande transaktion

text: I

text: 7 b §

text: LASEU definieras vad som avses med en gränsöverskridande transaktion i

text: 7 a § samma lag

text: . En gränsöverskridande transaktion i

text: 7 a § 4

text: LASEU är en transaktion eller en serie av transaktioner där

text: inte samtliga parter har sin skatterättsliga hemvist i Sverige,

text: någon av parterna har sin skatterättsliga hemvist i mer än en jurisdiktion,

text: en av parterna bedriver näringsverksamhet i en annan jurisdiktion via ett fast driftställe och transaktionen är hänförlig till det fasta driftstället,

text: en person har vidtagit arrangemang rörande näringsverksamhet i en annan jurisdiktion som den personen bedriver via ett fast driftställe, eller

text: transaktionen eller serien av transaktioner har gränsöverskridande verkan.

text: Begreppet förhandsbesked om prissättning

text: I

text: 7 c §

text: LASEU anges vad som menas med ett förhandsbesked om prissättning. Där anges att det ska vara fråga om ett besked om framtida prissättning av internationella transaktioner mellan parter som är i ekonomisk intressegemenskap. Beskedet ska vidare ha utfärdats, ändrats eller förnyats enligt lagen (

text: ) om prissättningsbesked vid internationella transaktioner.

text: Vem är mottagare av upplysningarna och när ska upplysningarna lämnas?

text: Av

text: 12 a §

text: LASEU framgår till vem upplysningarna om förhandsbesked ska lämnas och när detta ska ske. Skatteverket ska till samtliga medlemsstaters behöriga myndigheter och till kommissionen genom automatiskt utbyte lämna upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning i den omfattning som framgår av 12 b och 12 c §§ LASEU. Detta gäller dock inte förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor som uteslutande avser och omfattar en eller flera fysiska personers skatteärenden (

text: 12 a § första stycket

text: LASEU).

text: Upplysningarna ska lämnas inom tre månader efter utgången av det kalenderhalvår då förhandsbeskedet utfärdats, ändrats eller förnyats (

text: 12 a § andra stycket

text: LASEU).

text: Förhandsbesked enligt lagen (

text: ) om förhandsbesked i skattefrågor ska vid tillämpning av denna lag anses ha utfärdats, ändrats eller förnyats när beskedet fått laga kraft (

text: 12 a § tredje stycket

text: LASEU).

text: Vilka upplysningar ska lämnas till medlemsstaterna respektive till kommissionen?

text: Av

text: 12 b § första stycket

text: LASEU anges att de upplysningar som ska lämnas till de andra medlemsstaterna enligt

text: 12 a § samma lag

text: är

text: identiteten på personen, med undantag för fysiska personer, som fått förhandsbeskedet och när det är lämpligt, även identiteten på gruppen av personer som personen tillhör,

text: en sammanfattning av innehållet i förhandsbeskedet,

text: datum för utfärdandet, ändringen eller förnyelsen av förhandsbeskedet,

text: i förekommande fall giltighetsperiod för förhandsbeskedet,

text: typ av förhandsbesked,

text: i förekommande fall transaktionens eller transaktionernas beloppsmässiga omfattning,

text: andra medlemsstater som sannolikt kommer att beröras av förhandsbeskedet,

text: andra personer, med undantag för fysiska personer, som sannolikt kommer att beröras av förhandsbeskedet i andra medlemsstater, och

text: huruvida uppgifterna som lämnats är hämtade från ett förhandsbesked eller från en ansökan om förhandsbesked om prissättning.

text: Om förhandsbeskedet avser prissättning ska, enligt

text: 12 b § andra stycket

text: LASEU, upplysningar även lämnas om

text: kriterierna för att fastställa internprissättningen, och

text: den metod som använts för att fastställa internprissättningen.

text: Upplysningar som anges i första stycket 1, 2 och 8 samt i andra stycket 1 ska inte lämnas till kommissionen (

text: 12 b § tredje stycket

text: LASEU).

text: Angående vissa prissättningsbesked med länder utanför EU

text: Av

text: 12 c § första stycket

text: LASEU framgår att prissättningsbesked med länder utanför EU ska undantas från det automatiska utbytet om det aktuella skatteavtalet inte tillåter att upplysningar om beskedet lämnas till tredje man. Om sådana förhandsbesked undantas från utbytet ska istället upplysningar från ansökan om prissättningsbeskedet lämnas (

text: 12 c § andra stycket

text: LASEU). De upplysningar som Skatteverket ska lämna enligt

text: 12 c § tredje stycket

text: LASEU är

text: 1. identiteten på personen, med undantag för fysiska personer, som ansökt om förhandsbesked och när det är lämpligt även identiteten på gruppen av personer som personen tillhör,2. en sammanfattning av innehållet i ansökan, 3. i förekommande fall giltighetsperiod för förhandsbeskedet,4. typ av förhandsbesked,5. i förekommande fall transaktionens eller transaktionernas beloppsmässiga omfattning,6. andra medlemsstater som sannolikt kommer att beröras av förhandsbeskedet,7. andra personer, med undantag för fysiska personer, som sannolikt kommer att beröras av förhandsbeskedet i andra medlemsstater, och 8. att uppgifterna som lämnats är hämtade från en ansökan om förhandsbesked om prissättning.

text: Upplysningar som anges i punkterna 1, 2 och 7 ska inte lämnas till kommissionen (

text: 12 c § fjärde stycket

text: LASEU).

text: Röjande av affärshemligheter m.m.

text: En sammanfattning av innehållet i ett förhandsbesked enligt

text: 12 b § första stycket 2

text: LASEU får inte medföra att en affärshemlighet, företagshemlighet, yrkeshemlighet eller ett i näringsverksamhet använt förfaringssätt röjs, eller att det skulle strida mot allmänna hänsyn att lämna upplysningarna (

text: 13 § tredje stycket

text: LASEU). Motsvarande gäller för en sammanfattning av innehållet i en ansökan om prissättningsbesked enligt

text: 12 c § tredje stycket 2

text: LASEU.

text: Övergångsbestämmelser till SFS 2016:1229

text: Av p. 1 i övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i lagen (

text: ) om administrativt samarbete inom EU i fråga om beskattning framgår att lagen träder i kraft den 1 januari 2017 och tillämpas på förhandsbesked som har utfärdats, ändrats och förnyats efter utgången av 2016.

text: Det framgår vidare av p. 2-4 att bestämmelserna i 12 a-c §§ LASEU ska tillämpas även på förhandsbesked som har utfärdats, ändrats eller förnyats under tiden 1 januari 2012–31 december 2016 om inte

text: förhandsbeskedet har utfärdats, ändrats eller förnyats under tiden 1 januari 2012–31 december 2013 och inte längre var giltigt den 1 januari 2014, eller

text: förhandsbeskedet har utfärdats, ändrats eller förnyats före den 1 april 2016 men (a) förhandsbeskedet avser en person eller grupp av personer som bedriver näringsverksamhet som inte huvudsakligen utgörs av finansiell verksamhet eller investeringsverksamhet, och(b) näringsverksamheten har en årlig nettoomsättning på mindre än 40 miljoner euro under det beskattningsår som föregår dagen för utfärdande, ändring eller förnyelse. I det fall näringsverksamheten ingår i en koncern enligt

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska den årliga nettoomsättningen beräknas för hela koncernen.

text: Upplysningar om förhandsbesked som har utfärdats, ändrats eller förnyats före den 1 januari 2017 och som omfattas av informationsutbytet ska lämnas före den 1 januari 2018 (p. 5).

text: Skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL

text: Ett beslut om godkännande för tonnagebeskattning kan omprövas på begäran av den som beslutet gäller. En sådan begäran om omprövning ska ha kommit in till Skatteverket inom två månader från den dag då den som beslutet gäller fick del av beslutet (

text: 66 kap. 7 § andra stycket 3

text: SFL).

text: Ett överklagande av ett beslut om godkännande för tonnagebeskattning ska ha kommit in till Skatteverket inom två månader från den dag då den som beslutet gäller fick del av beslutet (

text: 67 kap. 12 § andra stycket 3

text: SFL).

text: Prop. 2016/17:19

text: Utbyte av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning

text: Av

text: prop. 2016/17:19

text: framgår att syftet med DAC 3 är att möjliggöra ett effektivt utbyte av upplysningar utan föregående begäran avseende förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning. Det automatiska utbytet ska i sin tur medföra ökad transparens som gör det möjligt att minska gränsöverskridande skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skadlig skattekonkurrens inom EU där vissa besked om skatt kan medföra låg beskattning av artificiellt höga inkomster i det land som utfärdar, ändrar eller förnyar förhandsbeskedet och till artificiellt låga inkomster i andra berörda länder (s. 13).

text: 3.4 1 Efterföljande begäran om informationsutbyte

text: Efter det att en medlemsstat tagit del av de upplysningar om förhandsbeskedet som lämnats i och med det automatiska informationsutbytet kan en medlemsstat på begäran få kompletterande upplysningar, inklusive den fullständiga texten till ett förhandsbesked. Denna typ av informationsutbyte sker enligt redan gällande regler om informationsutbyte på begäran (s. 15).

text: Skatteverket ska, på begäran av en behörig myndighet i en annan medlemsstat, lämna alla sådana upplysningar som kan anses vara relevanta för administration och verkställighet av den andra medlemsstatens lagstiftning. En förutsättning är att Skatteverket har tillgång till informationen eller kan hämta in informationen genom utredningar. Att upplysningarna kan antas vara relevanta ska tolkas i ljuset av ett informationsutbyte i vidaste möjliga omfattning. Medlemsstaterna får dock inte använda informationsutbytesåtgärder enbart för att hitta intressant information (s.k. fishing expeditions) eller begära upplysningar om en skattskyldig som sannolikt inte är relevanta för ett visst skatteärende (s. 15-16).

text: Skatteverket ska inte lämna upplysningar på begäran om det skulle leda till att en affärshemlighet, företagshemlighet, yrkeshemlighet eller ett i näringsverksamhet använt förfaringssätt röjs, eller om det skulle strida mot allmän ordning att lämna upplysningarna (s. 16).

text: 3.4.2 Vad avses med ”förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor” respektive ”gränsöverskridande transaktion”?

text: I Sverige kan både lagreglerade och icke lagreglerade förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor omfattas av informationsutbytet (s. 18).

text: Det finns inget krav på att förhandsbeskedet faktiskt används för att det ska omfattas av definitionen (s. 18).

text: För att kunna bedöma vad som ska omfattas av begreppet ”förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor” för svensk del är det av stor vikt att även beakta syftet med DAC 3 (s. 18).

text: Eftersom en ansökan om förhandsbesked ska göras av en enskild (eller det allmänna ombudet hos Skatteverket) och avse en fråga om den enskildes skattskyldighet eller beskattning kan ett förhandsbesked inte lämnas till en grupp av personer (s. 18-19).

text: Det krävs också, för att förhandsbeskedet ska omfattas av detta utbyte, att frågan avser framtida transaktioner eller en framtida verksamhet eller att förhandsbeskedet har utfärdats, ändrats eller förnyats innan deklaration lämnats för den period då transaktionen gjordes eller verksamheten utövades. Detta medför bl.a. att förhandsbesked som allmänna ombudet hos Skatteverket kan få inte omfattas eftersom allmänna ombudet bara kan ansöka om förhandsbesked i en fråga som Skatteverket redan har beslutat om (s. 20).

text: Även Skatteverkets svar på rättsliga frågor kan omfattas av detta informationsutbyte. Skatteverkets svar är inte rättsligt bindande men Skatteverkets policy är att stå för sina lämnade svar (s. 20). En förutsättning är emellertid att svaret gäller en specifik skattskyldig person. Frågor som avser anonyma frågeställare faller således utanför definitionen. Även svar som uteslutande avser en eller flera fysiska personers skatteärenden undantas från utbytet (s. 21).

text: Det kan inte uteslutas att även andra varianter av förhandsbesked kan komma att omfattas av informationsutbytet enligt DAC 3. Det är dock ytterst EU-domstolen som kan tolka direktivtexten varför det får överlämnas till rättstillämpningen att närmare bestämma innebörden i definitionerna (s. 22).

text: Med begreppet ”gränsöverskridande transaktion” avses en transaktion eller en serie av transaktioner där någon av parterna i en transaktion har sin skatterättsliga hemvist i en annan stat än den stat som utfärdar, ändrar eller förnyar förhandsbeskedet, där en part har skatterättslig hemvist i fler än en stat eller där parterna i transaktionen bedriver affärsverksamhet i en annan stat via ett fast driftställe och transaktionen är hänförlig till det fasta driftstället. En gränsöverskridande transaktion ska även omfatta arrangemang som en person har vidtagit som rör affärsverksamhet i en annan stat som den personen bedriver via ett fast driftställe där. Slutligen inkluderas även transaktioner eller serier av transaktioner som har gränsöverskridande verkan. En gränsöverskridande transaktion kan omfatta bl.a. investeringar, tillhandahållande av varor, tjänster och finansiering eller användning av materiella eller immateriella tillgångar. Vidare behöver transaktionen inte direkt beröra den person som fått förhandsbeskedet (s. 23).

text: 3.4.3 Begreppet ”förhandsbesked om prissättning”

text: Enligt lagen om prissättningsbesked vid internationella transaktioner kan en näringsidkare ansöka om besked om framtida prissättning av internationella transaktioner mellan parter i ekonomisk intressegemenskap. Ett prissättningsbesked kan inte lämnas till en grupp av personer eftersom det endast är näringsidkare som är eller kan förväntas bli skattskyldiga enligt

text: inkomstskattelagen

text: som får ansöka om prissättningsbesked (s. 25).

text: Prissättningsbesked kan bara lämnas om det finns en ömsesidig överenskommelse enligt ett skatteavtal med en annan stat som anges i ansökan om prissättningsbesked. Skatteverket kan därför inte lämna några unilaterala prissättningsbesked (s. 26).

text: Undantag för vissa prissättningsbesked med länder utanför EU

text: Enligt bestämmelserna i direktivet undantas vissa prissättningsbesked med tredje land från informationsutbytet (s. 26).

text: Prissättningsbesked med länder utanför EU är undantagna från utbytet om det tillämpliga skatteavtalet inte tillåter att upplysningar om beskedet lämnas till tredje man. För sådana prissättningsbesked gäller istället att upplysningar ska lämnas om ansökan som legat till grund för prissättningsbeskedet. Det ska då framgå att upplysningarna har hämtats från en ansökan. Trots att ett prissättningsbesked med ett land utanför unionen kan vara undantaget från det automatiska utbytet kan upplysningar från ett sådant prissättningsbesked ändå utbytas i vissa fall enligt

text: artikel 9 i direktivet

text: om den behöriga myndigheten i detta tredje land ger sitt medgivande till utbytet (s. 33).

text: 3.4.4 Vad innebär ”ekonomisk intressegemenskap” och ”internpriser”?

text: Med ekonomisk intressegemenskap enligt 7 c § i LASEU avses när ett företag deltar direkt eller indirekt i ett annat företags förvaltning, kontroll eller kapital, eller när samma person deltar direkt eller indirekt i företagets förvaltning, kontroll eller kapital (s. 33).

text: Med internpriser avses de priser som ett företag använder vid överföring av fysiska varor eller immateriella tillgångar eller vid tillhandahållande av tjänster till företag i intressegemenskap (s. 33).

text: 3.4.5 Vad avses med ”finansiell verksamhet” respektive ”investeringsverksamhet”?

text: Med finansiell verksamhet avses bl.a. att förvara värdepapper, lämna och förmedla kredit, medverka vid finansiering, tillhandahålla betalningsmedel, lämna ekonomisk rådgivning, driva valutahandel eller liknande verksamhet (s. 48).

text: Med investeringsverksamhet avses bl.a. att förvärva anläggningstillgångar och andra typer av investeringar (s. 48).

text: 3.4.6 När är ett förhandsbesked ”utfärdat, ändrat eller förnyat”?

text: Eftersom förhandsbesked i skattefrågor blir bindande för Skatteverket och allmänna förvaltningsdomstolar i förhållande till den enskilde som beskedet angår först när förhandsbeskedet vunnit laga kraft bör ett förhandsbesked som utfärdats, ändrats eller förnyats av Skatterättsnämnden inte omfattas av begreppet ”förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor” förrän det vunnit laga kraft. Innan förhandsbeskedet vunnit laga kraft kan den sökande inte förlita sig på beskedet. Om ett förhandsbesked överklagas till Högsta förvaltningsdomstolen och överklagandet inkommit till Skatterättsnämnden inom tre veckor från den dag då klaganden fick del av beslutet bör därför beskedet inte anses omfattas av definitionen i DAC 3. Ett överklagat förhandsbesked ska dock omfattas av definitionen när Högsta förvaltningsdomstolen prövat förhandsbeskedet och det därefter vunnit laga kraft (s. 31f).

text: Skatteverkets skriftliga svar på rättsliga frågor kan inte överklagas. Ett sådant svar får därför anses utfärdat, ändrat eller förnyat den dag då svaret meddelas den skattskyldige (s. 32). Detsamma gäller för förhandsbesked om prissättning (s. 33).

text: 3.4.7 Till vem ska upplysningarna lämnas?

text: Utgångspunkten är att alla EU-medlemsstaters behöriga myndighet ska få tillgång till samtliga upplysningar som lämnas medan kommissionen ska få tillgång till en begränsad uppsättning grundläggande upplysningar. Anledningen till att kommissionen ska få del av vissa upplysningar är för att ges möjlighet att övervaka och bedöma tillämpningen av informationsutbytet (s. 40).

text: 3.4.8 När ska upplysningarna lämnas?

text: Upplysningarna om förhandsbeskedet ska lämnas automatiskt inom tre månader efter utgången av det kalenderhalvår då förhandsbeskedet utfärdades, ändrades eller förnyades (s. 34).

text: 4 Bedömning

text: Det automatiska utbytet av upplysningar om förhandsbesked omfattar både förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning (prissättningsbesked). För att Skatteverket ska kunna lämna de upplysningar som ska lämnas mot bakgrund av DAC 3 behöver det klargöras vilka typer av besked, svar och beslut för svensk del som omfattas, vilka upplysningar som ska lämnas, till vem upplysningarna ska lämnas och när detta ska ske. I detta avsnitt besvaras därför följande frågor:

text: När ska upplysningarna lämnas?

text: 4.1 Vilka förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor ska Skatteverket lämna upplysningar om?

text: 4.1.1 Vilka olika typer av besked, svar och beslut omfattas?

text: Av

text: prop. 2016/17:19

text: framgår att förutom förhandsbesked från Skatterättsnämnden och Högsta förvaltningsdomstolen så kan även Skatteverkets skriftliga svar på rättsliga frågor vara ett förhandsbesked i en gränsöverskridande skattefråga. Skatteverket ger i detta avsnitt sin syn på hur begreppet förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor närmare bör tolkas.

text: Skatteverkets beslut om tonnagebeskattning omfattas

text: När det gäller förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor framgår det av

text: prop. 2016/17:19

text: att det för svensk del är Skatterättsnämndens förhandsbesked, överklagade förhandsbesked från Skatterättsnämnden som avgjorts genom dom från Högsta förvaltningsdomstolen samt Skatteverkets svar på rättsliga frågor som kan utgöra sådana förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor. Enligt Skatteverkets uppfattning kan även Skatteverkets beslut om tonnagebeskattning vara ett förhandsbesked i en gränsöverskridande skattefråga. En förutsättning för att ett besked, svar eller beslut anses vara ett förhandsbesked i en gränsöverskridande skattefråga är att övriga kriterier i 7 a och 7 b §§ LASEU är uppfyllda.

text: Ett beslut om godkännande för tonnagebeskattning kan omprövas eller överklagas inom två månader från den dag då den som beslutet gäller fick del av beslutet (66 kap. 7 § andra stycket 3 respektive

text: 67 kap. 12 § andra stycket 3

text: SFL). Enligt Skatteverket får ett beslut om tonnagebeskattning därför anses vara utfärdat, ändrat eller förnyat två månader efter den dag då den som beslutet gäller fick del av beslutet, om den som beslutet gäller inte har begärt omprövning av eller överklagat beslutet.

text: Allmänna ombudets förhandsbesked omfattas inte

text: Förhandsbesked som omfattas ska avse en framtida transaktion eller verksamhet alternativt avse en transaktion i en period för vilken deklaration ännu inte lämnats. Detta innebär att de förhandsbesked som det allmänna ombudet vid Skatteverket har sökt faller utanför definitionen eftersom det allmänna ombudet bara kan söka förhandsbesked på redan fattade beslut. Detta framgår också av

text: prop. 2016/17:19, s. 20

text: Skatteverkets ställningstaganden och svar på anonyma frågor omfattas inte

text: Eftersom informationsutbytet endast omfattar förhandsbesked som rör en specifik skattskyldig person omfattas inte generella svar och bedömningar av materiella frågor av utbytet. Av denna anledning är Skatteverkets ställningstaganden undantagna från utbytet. Detsamma gäller vissa frågor från revisionsbyråer och liknande där det inte framgår vem frågan avser.

text: Informationsutbytet gäller även förhandsbesked som rör länder utanför EU

text: Definitionen av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor är inte begränsad till att avse transaktioner eller verksamhet inom EU. Detta innebär att ett förhandsbesked som avser en fusion mellan ett svenskt och ett norskt bolag också kan vara ett förhandsbesked i en gränsöverskridande skattefråga som omfattas av utbytet. I en sådan situation kan Skatteverket inte ange vilka andra medlemsstater som kan tänkas vara berörda av förhandsbeskedet. Det kan dock vara så att en medlemsstat själv anser sig berörd av förhandsbeskedet av en anledning som Skatteverket inte känner till. Varje medlemsstat kan därför begära ut förhandsbeskedet enligt gällande regler om informationsutbyte.

text: 4.1.2 När kan ett besked eller svar som regel undantas från utbytet?

text: Mot bakgrund av vad som framgår av DAC 3, LASEU och

text: prop. 2016/17:19

text: är Skatteverkets uppfattning att vissa besked och svar, som utgångspunkt, kan undantas från informationsutbytet.

text: Svar som endast avser tolkning av begrepp eller innehåll i en paragraf omfattas inte

text: Begreppet ”förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor” definieras i 7 a § i LASEU. Förhandsbeskedet ska avse en gränsöverskridande transaktion eller frågan om verksamhet som bedrivs av ett utländskt företag utgör ett fast driftställe i Sverige. Förhandsbeskedet måste alltså vara kopplat till en viss transaktion eller verksamhet för att omfattas av utbytet. Skatteverket anser därför att svar på frågor där någon transaktion eller verksamhet inte beskrivs faller utanför definitionen av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor. Exempel på sådana frågor kan vara hur ett visst begrepp ska tolkas eller vad som framgår av en viss regel. Att bedöma vilka besked och svar som kan uteslutas till följd av detta är dock bara relevant för Skatteverkets skriftliga svar. När det gäller Skatterättsnämndens förhandsbesked finns det ett uttryckligt krav i lagen om förhandsbesked i skattefrågor att frågan ska vara kopplad till den enskildes skattemässiga situation.

text: Besked och svar som avser marginella belopp kan som regel undantas

text: Skatteverket anser att besked och svar som avser marginella belopp som utgångspunkt kan undantas från utbytet. Anledningen till det är dels att värdet av informationen för det andra landet får anses vara begränsad om det rör ett marginellt belopp, dels får Skatteverkets administrativa börda i ett sådant fall anses överstiga det andra landets nytta av informationen. En bedömning av vilka besked och svar som kan undantas får göras i varje enskilt fall.

text: Undantag kan i allmänhet göras om full svensk beskattning har skett

text: Som framgår av

text: prop. 2016/17:19

text: måste man beakta syftet med DAC 3 när man bedömer vilka besked och svar som omfattas av detta informationsutbyte. Syftet med DAC 3 är bl.a. att genom informationsutbytet minska gränsöverskridande skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skadlig skattekonkurrens inom EU. Med tanke på syftet med DAC 3 anser Skatteverket att besked och svar som innebär att full svensk beskattning har skett av den omfattade transaktionen eller verksamheten, som utgångspunkt, kan undantas från informationsutbytet. Ett exempel på ett förhandsbesked som bör kunna undantas är där den sökande vill veta om kupongskatt ska utgå på en utdelning från Sverige till ett företag i ett annat land. Om innebörden av förhandsbeskedet är att 30 procent kupongskatt ska utgå på utdelningen så kan ett sådant förhandsbesked, enligt Skatteverkets bedömning, undantas från utbytet. Motsvarande bedömning kan göras avseende ett besked eller svar om ränteavdragsbegränsningsreglerna där innebörden av beskedet eller svaret är att Sverige inte medger avdrag för den aktuella räntebetalningen.

text: 4.1 3 Vilka besked och svar bör som regel alltid omfattas?

text: Enligt Skatteverket finns det vissa typer av besked och svar som alltid bör omfattas av informationsutbytet. Några exempel på besked och svar som bör omfattas framgår direkt av ändringsdirektivet, LASEU eller av

text: prop. 2016/17:19

text: . Skatteverket anser att upplysningar om följande besked och svar, som utgångspunkt, alltid ska lämnas:

text: 4.2 Vilka prissättningsbesked ska Skatteverket lämna upplysningar om?

text: De förhandsbesked om prissättning som omfattas av utbytet är sådana prissättningsbesked som utfärdas, ändras eller förnyas enligt lagen om prissättningsbesked vid internationella transaktioner.

text: Som framgår av avsnitt 3.4.3 gäller särskilda regler för uppgiftslämnande avseende prissättningsbesked med länder utanför EU. För att sådana besked ska omfattas av det automatiska informationsutbytet måste det aktuella skatteavtalet tillåta att upplysningar om beskedet lämnas vidare till tredje man. I det fall skatteavtalet inte tillåter sådant uppgiftslämnande till tredje man finns ändå en möjlighet att upplysningar om ett sådant förhandsbesked kan omfattas av detta utbyte om den behöriga myndigheten i det andra landet gett sitt godkännande till att upplysningarna lämnas. I ett sådant fall ska informationsutbytet ske med stöd av reglerna om spontant informationsutbyte i

text: 14 §

text: LASEU.

text: 4.3 Vilka upplysningar ska Skatteverket lämna till de andra EU-medlemsstaterna respektive till kommissionen?

text: Skatteverket ska genom det automatiska informationsutbytet lämna upplysningar om förhandsbesked. I praktiken kommer upplysningarna att lämnas genom att de rapporteras in till en gemensam EU-databas (Central Directory). Medlemsstaternas behöriga myndigheter kommer att få ta del av samtliga upplysningar som lämnas i databasen medan kommissionen kommer att få del av en begränsad uppsättning upplysningar. Av 12 b § respektive

text: 12 c §

text: LASEU framgår vilka upplysningar som ska lämnas till EU-medlemsstaternas behöriga myndigheter respektive till kommissionen.

text: 4.3.1 Vilka upplysningar ska lämnas till de andra medlemsstaterna?

text: Förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning

text: Av

text: 12 b §

text: LASEU framgår vilka upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor respektive förhandsbesked om prissättning som ska lämnas till samtliga EU-medlemsstaters behöriga myndigheter. De upplysningar som är obligatoriska att lämna är

text: identiteten på personen som fått förhandsbeskedet (med undantag för fysiska personer) och, när det är lämpligt, även identiteten på den koncern personen tillhör,

text: det datum då förhandsbeskedet utfärdades, ändrades eller förnyades,

text: vilken typ av förhandsbesked det är frågan om

text: andra personer, med undantag för fysiska personer, som sannolikt kommer att beröras av förhandsbeskedet i andra medlemsstater, samt

text: I förekommande fall ska upplysningar även lämnas om

text: förhandsbeskedets giltighetsperiod och

text: transaktionens eller transaktionernas beloppsmässiga omfattning.

text: Enligt punkten 1 i

text: 12 b §

text: LASEU ska även identiteten på den koncern personen tillhör anges när det är lämpligt. Skatteverket anser att uppgift om den koncern personen tillhör alltid ska anges om den uppgiften finns tillgänglig.

text: Om förhandsbeskedet är ett prissättningsbesked ska upplysningar även lämnas om kriterierna för att fastställa internprissättningen samt den metod som använts för att fastställa internprissättningen.

text: Vissa prissättningsbesked med länder utanför EU

text: Prissättningsbesked med länder utanför EU ska enligt

text: 12 c § första stycket

text: LASEU undantas från det automatiska utbytet om det aktuella skatteavtalet inte tillåter att upplysningar om beskedet lämnas till tredje man. Om sådana prissättningsbesked undantas från utbytet ska i stället upplysningar från ansökan om prissättningsbeskedet lämnas (

text: 12 c § andra stycket

text: LASEU). Av

text: 12 c § tredje stycket

text: LASEU framgår att följande upplysningar måste lämnas i ett sådant fall:

text: De upplysningar som är obligatoriska att lämna är

text: identiteten på personen som ansökt om prissättningsbeskedet (med undantag för fysiska personer) och, när det är lämpligt, även identiteten på den koncern personen tillhör,

text: en sammanfattning av innehållet i ansökan,

text: att det är ett prissättningsbesked

text: andra medlemsstater som sannolikt kommer att beröras av prissättningsbeskedet,

text: andra personer, med undantag för fysiska personer, som sannolikt kommer att beröras av prissättningsbeskedet i andra medlemsstater, samt

text: att upplysningarna är hämtade från en ansökan om prissättningsbesked.

text: prissättningsbeskedets giltighetsperiod och

text: Enligt punkten 1 i

text: 12 c § tredje stycket

text: 4.3.2 Vilka upplysningar ska lämnas till kommissionen?

text: Förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och prissättningsbesked

text: När det gäller förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och prissättningsbesked ska kommissionen få del av de uppgifter som anges i

text: 12 b §

text: LASEU förutom

text: upplysningar om identiteten på den person som fått förhandsbeskedet och identiteten på den koncern som personen tillhör,

text: en sammanfattning av förhandsbeskedet, samt

text: vilka andra personer som sannolikt kommer att beröras av förhandsbeskedet i andra medlemsstater.

text: Om förhandsbeskedet avser prissättning ska kommissionen inte heller få del av upplysningar om kriterierna för att fastställa internprissättningen.

text: När det gäller sådana prissättningsbesked som är undantagna från det automatiska utbytet ska istället uppgifter från ansökan om prissättningsbeskedet lämnas. Kommissionen ska få del av de uppgifter som anges i

text: 12 c §

text: LASEU förutom

text: upplysningar om identiteten på den person som ansökt om prissättningsbeskedet och identiteten på den koncern som personen tillhör,

text: 4.3.3 Upplysningar om vem som fått förhandsbeskedet och vilka andra medlemsstater som berörs får inte utelämnas

text: Den sammanfattning som Skatteverket ska lämna avseende innehållet i ett förhandsbesked respektive en ansökan om ett prissättningsbesked ska utformas på ett sådant sätt att den inte leder till att en affärshemlighet, en företagshemlighet, en yrkeshemlighet eller ett i näringsverksamhet använt förfaringssätt röjs, eller att upplysningar lämnas vilket skulle strida mot allmänna hänsyn. En ny prövning av detta slag ska göras om ett annat land begär att få ta del av hela förhandsbeskedet enligt reglerna om informationsutbyte på begäran.

text: Upplysningar som är en affärshemlighet, en företagshemlighet, en yrkeshemlighet eller ett i näringsverksamhet använt förfaringssätt för ett företag behöver inte vara det för ett annat företag. En bedömning måste därför göras i varje enskilt fall. Upplysningar om vem som fått förhandsbeskedet samt vilka andra länder som kan anses vara berörda av förhandsbeskedet får dock inte utelämnas.

text: 4.4 När ska upplysningarna lämnas?

text: De nya reglerna i LASEU trädde i kraft den 1 januari 2017 och tillämpas som utgångspunkt på förhandsbesked som har utfärdats, ändrats eller förnyats efter den 31 december 2016. I vissa fall ska dock upplysningar från förhandsbesked som utfärdats, ändrats eller förnyats före den 31 december 2016 lämnas.

text: 4.4.1 Förhandsbesked som utfärdats, ändrats eller förnyats efter den 31 december 2016

text: Huvudregeln är att ett förhandsbesked som har utfärdats, ändrats eller förnyats efter den 31 december 2016 ska utbytas senast tre månader efter det kalenderhalvår då förhandsbeskedet utfärdades, ändrades eller förnyades.

text: Exempel 1

text: Ett förhandsbesked från Skatterättsnämnden meddelades den 3 februari 2017. Den skattskyldige och Skatteverket fick, såsom parter i målet, del av förhandsbeskedet den 6 februari. Varken den skattskyldige eller Skatteverket överklagade förhandsbeskedet. Överklagandetiden gick ut den 27 februari 2017 och eftersom förhandsbeskedet inte överklagades vann det laga kraft samma dag. Detta förhandsbesked anses därför utfärdat den 27 februari 2017. Upplysningar om detta förhandsbesked ska utbytas senast tre månader efter det kalenderhalvår då beskedet utfärdades, vilket i detta fall blir senast den 30 september 2017.

text: 4.2.2 Förhandsbesked som utfärdats, ändrats eller förnyats före den 31 december 2016

text: Informationsutbytet gäller även vissa förhandsbesked som har utfärdats, ändrats eller förnyats under tiden den 1 januari 2012–31 december 2016. Detta gäller dock inte samtliga förhandsbesked som utfärdats, ändrats eller förnyats under denna tidsperiod. Vissa undantag har gjorts, bl.a. när det gäller omsättning.

text: Följande förhandsbesked som utfärdats, ändrats eller förnyats under perioden den 1 januari 2012–31 december 2016 är undantagna från utbytet:

text: Förhandsbesked som har utfärdats, ändrats eller förnyats under perioden den 1 januari 2012–31 december 2013 om förhandsbeskedet inte längre var giltigt den 1 januari 2014.

text: Förhandsbeskedet avser en person som bedriver näringsverksamhet, som inte huvudsakligen är finansiell verksamhet eller investeringsverksamhet, och näringsverksamheten har en årlig nettoomsättning på mindre än 40 miljoner euro under det beskattningsår som föregår dagen för utfärdande, ändring eller förnyelse (se övergångsbestämmelserna p. 2-4 angående beräkningen av nettoomsättningen).

text: Exempel 2

text: A AB (som har kalenderår som beskattningsår) ställde en fråga till Skatteverket den 10 oktober 2012 om hur en utdelning lämnad den 3 oktober 2012 från B Ltd till A AB skulle beskattas hos A AB vid beskattningen år 2013. Skatteverket meddelade den skattskyldige ett skriftligt svar på frågan den 5 november 2012 med innebörden att utdelningen var skattefri för svensk del. Eftersom Skatteverkets skriftliga svar inte kan överklagas anses svaret utfärdat den dag då svaret meddelas den skattskyldige vilket i detta fall var den 5 november 2012. Svaret är per definition ett förhandsbesked som utfärdats under perioden den 1 januari 2012–31 december 2016 men eftersom svaret inte längre var giltigt den 1 januari 2014 ska upplysningar om detta svar inte lämnas.

text: Upplysningar om förhandsbesked som har utfärdats, ändrats eller förnyats under perioden den 1 januari 2012–31 december 2016 och som omfattas av informationsutbytet ska lämnas före den 1 januari 2018.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 236605-17/111

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Bilförmån – nya miljöbilar våren 2017

org: skv

text: Nytt 2017-09-01

type: stycke

text: Följande komplettering har gjorts i tabellen i avsnitt 4.1:

text: Miljöbilar

text: Jämförbara bilar

text: Mercedes Benz E 350 e Sedan SE Edition

text: Mercedes Benz E 350 e Sedan

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: För miljöbilar, dvs. bilar som kan drivas med el eller vissa miljöbränslen, finns särskilda regler om nedsättning av förmånsvärdet. För de miljöbilar som tillkommit under våren 2017 anges hur nedsättningen ska göras, dvs. vilka bilmodeller som bör anses som närmast jämförbara bil vid beräkning av förmånsvärde.

text: 2 Frågeställning

text: För miljöbilar görs förmånsberäkningen med utgångspunkt i motsvarande förmånsvärde för närmast jämförbara konventionella bilmodell. I många fall finns inte någon given sådan ”jämförbar bil” och för att få en enhetlig beskattning fastställer Skatteverket dessa i allmänna råd, för tillverkningsår 2017 se SKV A 2016:22 avsnitt 2.3. Det har nu uppkommit behov av en komplettering av de allmänna råden för nytillkomna miljöbilar på marknaden under första halvåret 2017.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Om en bil är utrustad med teknik för drift helt eller delvis med elektricitet eller med andra mer miljöanpassade drivmedel än bensin och dieselolja och bilens nybilspris därför är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska förmånsvärdet sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen, se

text: 61 kap. 8 a § inkomst-skattelagen (1999:1229)

text: Förmånsvärdet ska sedan tas upp till 60 % av förmånsvärdet för den jämförbara bilen, dock nedsättning med högst 10 000 kr för helt år, om bilen är utrustad med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol.

text: Bilar som är utrustade med miljöteknik enligt ovan men som har ett nybilspris som understiger eller är lika med nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik ger ingen nedsättning av förmånsvärdet.

text: 4 Bedömning

text: Grunderna för hur jämförbar bil fastställs framgår av Skatteverkets Meddelande, SKV M 2016:21 avsnitt 3.3.3, samt av Skatteverkets ställningstagande Bilförmån – rättade förmånsvärden för miljöbilar med tillverkningsår 2016 (2016-04-04 dnr

text: 131 104326-16/111

text: Nedan anges nytillkomna miljöbilar med tillverkningsår 2017 och de bilmodeller som vid nedsättning bör anses som närmast jämförbara med dessa, samt några rättelser och kompletteringar.

text: I de fall någon lämplig jämförbar bilmodell inte kunnat fastställas utgörs den jämförbara bilen av miljöbilen i fråga, vilket anges med ”samma bilmodell”, i kombination med ett beloppsmässigt avdrag från nybilspriset.

text: Rutinen för bilförmånsberäkning på skatteverket.se uppdateras med de nya uppgifterna.

text: 4.1 Elbilar, laddhybridbilar och gasdrivna bilar

text: Miljöbilar Jämförbara bilar

cells: 17AU405 Audi A4 Avant 2.0 TFSI g-tron 170 hk Proline Edition 17AU402 Audi A4 Avant 1.4 TFSI 150 hk S tronic Proline Edition 17AU406 Audi A4 Avant 2.0 TFSI g-tron 170 hk S tronic 17AU100 Audi A4 Avant 1.4 TFSI 150 hk, med tillägg 22 000 kr = 342 100 kr 17AU407 Audi Avant 2.0 TFSI g-tron 170 hk Sport S tronic 17AU102 Audi A4 Avant 1.4 TFSI Sport 150 hk, med tillägg 22 000 kr = 357 100 kr 17 AU408 Audi A4 Avant 2.0 TFSI g-tron Sport 170 hk Proline Edition 17AU403 Audi A4 Avant 1.4 TFSI Sport 150 hk S tronic Proline Edition 17AU413 Audi A5 Sportback 2.0 TFSI g-tron Sport 170 hk S tronic Proline Edition 17AU411 Audi A5 Sportback 1.4 TFSI Sport 150 hk S tronic Proline Edition 17AU414 Audi A5 Sportback 2.0 TFSI g-tron Sport 170 hk S tronic 17AU410 Audi A5 Sportback 1.4 TFSI Sport 150 hk S tronic 17BM284 BMW 530e Sedan 17BM154 BMW 520i Touring, med tillägg 43 400 kr = 442 300 kr 17HY118 Hyundai IONIQ Plug-in ComfortEco 17HY034 Hyundai i30 1.6 GDI Comfort 17HY119 Hyundai IONIQ Plug-in PremiumEco 17HY034 Hyundai i30 1.6 GDI Comfort, med tillägg 18 000 kr = 212 900 kr 17HY120 Hyundai IONIQ Plug-in PremiumPlusEco 17HY034 Hyundai i30 1.6 GDI Comfort, med tillägg 33 000 kr = 227 900 kr 17KI016 KIA Optima Plug-in Hybrid Komfort Plus Paket 17KI014 KIA Optima 2,0 GDi AUT Komfort, med tillägg 25 000 kr = 279 900 kr 17KI044 KIA Niro 1,6 Plug-in Hybrid Komfort Business 17KI005 KIA cee’d 1,6 Komfort 17KI045 KIA Niro 1,6 Plug-in Hybrid Komfort PlusPaket 1 Business 17KI005 KIA cee’d 1,6 Komfort, med tillägg 20 000 kr = 184 900 kr 17KI046 KIA Optima Plug-in Hybrid Komfort Plus Business 17KI014 KIA Optima 2,0 GDi AUT Komfort, med tillägg 25 000 kr = 279 900 kr 17KI047 KIA Optima Sportswagon Plug-in Hybrid Komfort Plus Business 17KI020 KIA Optima Sportswagon 2,0 GDi AUT Komfort, med tillägg 25 000 kr = 289 900 kr 17MB395 Mercedes Benz S 560 e Lång 17MB392 Mercedes Benz S 450 4MATIC Lång, med avdrag 36 000 kr = 990 000 kr 17MB230 Mercedes Benz E 350 e Sedan SE Edition 17MB213 Mercedes Benz E 200 Sedan SE Edition, med tillägg 78 800 kr = 454 700 kr 17MB231 Mercedes Benz E 350 e Sedan 17MB212 Mercedes Benz E 200 Sedan, med tillägg 100 800 kr = 490 700 kr 17MN066 Mini Countryman Cooper S E ALL4 17MN007 Mini Cooper Countryman, med tillägg 8 500 kr = 253 400 kr 17MN067 Mini Countryman Cooper S E Chilli Plus Edition 17MN007 Mini Cooper Countryman, med tillägg 65 400 kr = 310 300 kr 17MN068 Mini Countryman Cooper S E Essential Plus Edition 17MN007 Mini Cooper Countryman, med tillägg 30 400 kr = 275 300 kr 17PR048 Porsche Panamera 4 E-Hybrid Sport Turismo 17PR049 Porsche Panamera 4 Sport Turismo, med tillägg 45 000 kr = 940 000 kr 17PR052 Porsche Panamera Turbo S E-Hybrid 17PR040 Porsche Panamera Turbo, med tillägg 217 500 kr = 1 737 500 kr 17SE059 Seat Ibiza 1.0 TGI 95 Style 17SE062 Seat Ibiza 1.0 TSI 95 Style 17SK004 Skoda Citigo 3D Style 1,0 MPI 68 Hk G-TEC 17SK003 Skoda Citigo 3D Style 1,0 MPI 60 Hk Green tec 17SK009 Skoda Citigo 5D 1,0 MPI 68 Hk G-TEC 17SK008 Skoda Citigo 5D Style 1,0 MPI 60 Hk Green tec 17SK044 Skoda Octavia Ambition 1,4 TSI 110 Hk G-TEC 17SK043 Skoda Octavia Ambition 1,0 TSI 115 Hk 17SK051 Skoda Octavia Combi Ambition 1,4 TSI 110 Hk G-TEC 17SK050 Skoda Octavia Combi Ambition 1,0 TSI 115 Hk 17SK065 Skoda Octavia Combi Style 1,4 TSI 110 Hk G-TEC 17SK064 Skoda Octavia Combi Style 1,0 TSI 115 Hk 17SK078 Skoda Octavia Style 1,4 TSI 110 Hk G-TEC 17SK077 Skoda Octavia Style 1,0 TSI 115 Hk 17SM015 Smart cabrio electric drive 17SM003 Smart cabrio passion 71 hk 17SM016 Smart coupé electric drive 17SM008 Smart coupé passion 71 hk 17SM017 Smart forfour electric drive 17SM013 Smart forfour passion 71 hk 17TE010 Tesla S 100D 17TE010 Samma bilmodell, med avdrag 684 400 kr = 476 800 kr 17TE011 Tesla X 100D 17TE011 Samma bilmodell, med avdrag 603 800 kr = 636 700 kr 17TO170 Toyota Prius Plug In Executive 17TO037 Toyota Avensis 1,8 Sedan Life, med tillägg 13 000 kr = 227 900 kr 17TO171 Toyota Prius Plug In Solar Pack 17TO037 Toyota Avensis 1,8 Sedan Life, med tillägg 18 000 kr = 232 900 kr 17VO364 Volvo V60 T5 Bi-Fuel Business Advanced Summum 17VO372 Volvo V60 T5 Business Advanced Summum 17VO365 Volvo V60 T5 Bi-Fuel Business Advanced 17VO369 Volvo V60 T5 Business Advanced 17VO366 Volvo V60 T5 Bi-Fuel Momentum 17VO375 Volvo V60 T5 Momentum 17VO367 Volvo V60 T5 Bi-Fuel Summum 17VO377 Volvo V60 T5 Summum 17VO545 Volvo S90 T8 AWD Inscription Pro 17VO541 Volvo S90 T6 AWD Inscription Pro 17VO546 Volvo S90 T8 AWD Inscription 17VO542 Volvo S90 T6 AWD Inscription, nya versionen 17VO547 Volvo S90 T8 AWD R-Design Pro 17VO543 Volvo S90 T6 AWD R-Design Pro 17VO548 Volvo S90 T8 AWD R-Design 17VO544 Volvo S90 T6 AWD R-Design, nya versionen 17VO597 Volvo V60 D5 AWD Twin Engine Classic Momentum 17VO584 Volvo V60 D3 Classic Momentum 17VO598 Volvo V60 D5 AWD Twin Engine Classic R-Design 17VO585 Volvo V60 D3 Classic R-Design 17VO599 Volvo V60 D5 AWD Twin Engine Classic Summum 17VO586 Volvo V60 D3 Classic Summum 17VO600 Volvo V60 D6 AWD Twin Engine Classic R-Design 17VO590 Volvo V60 D4 AWD Classic R-Design 17VO601 Volvo V60 D6 AWD Twin Engine Classic Summum 17VO591 Volvo V60 D4 AWD Classic Summum 17VO603 Volvo V60 T5 Bi-Fuel Classic Momentum 17VO369 Volvo V60 T5 Business Advanced 17VO604 Volvo V60 T5 Bi-Fuel Classic Summum 17VO372 Volvo V60 T5 Business Advanced Summum 17VO613 Volvo V90 T5 Bi-Fuel Business 17VO615 Volvo V90 T5 Business 17VO614 Volvo V90 T5 Bi-Fuel Kinetic 17VO616 Volvo V90 T5 Kinetic 17VO617 Volvo V90 T8 AWD Inscription 17VO450 Volvo V90 T6 AWD Inscription 17VO618 Volvo V90 T8 AWD Momentum 17VO451 Volvo V90 T6 AWD Momentum 17VO619 Volvo V90 T8 AWD R-Design 17VO452 Volvo V90 T6 AWD R-Design 17VO636 Volvo XC60 T8 AWD Twin Engine Inscription 17VO633 Volvo XC60 T6 AWD Incription 17VO637 Volvo XC60 T8 AWD Twin Engine R-Design 17VO635 Volvo XC60 T6 AWD R-Design

type: rad

cells: Porsche Panamera 4 E-Hybrid Sport Turismo

cells: Skoda Citigo 3D Style 1,0 MPI 68 Hk G-TEC

cells: Skoda Octavia Ambition 1,4 TSI 110 Hk G-TEC

cells: Skoda Octavia Combi Ambition 1,0 TSI 115 Hk

cells: Skoda Octavia Combi Style 1,0 TSI 115 Hk

cells: Skoda Octavia Style 1,4 TSI 110 Hk G-TEC

cells: Volvo S90 T6 AWD Inscription, nya versionen

cells: Volvo S90 T6 AWD R-Design, nya versionen

cells: Volvo V60 D5 AWD Twin Engine Classic Summum

cells: Volvo V60 D6 AWD Twin Engine Classic Summum

cells: Volvo XC60 T8 AWD Twin Engine Inscription

type: tabell

text: 4.2 Elhybridbilar, alkoholdrivna bilar och övriga miljöbilar

text: Miljöbil Jämförbar bil

cells: 17LE012 Lexus LC 500h 17LE012 Samma bilmodell, med avdrag 180 000 kr = 818 800 kr

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 236748-14/111

title: Redovisning av mervärdesskatt per beskattningsår - EU-handel

text: Nytt: 2023-06-01

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Den senare deklarationstidpunkten för perioden beskattningsår gäller inte deklarationsskyldiga som under beskattningsåret har EU-handel. Det saknar då betydelse att EU-handeln är av mindre omfattning, såsom vid ett enstaka tillfälle och till ett mindre belopp.

text: Det är därför inte möjligt för Skatteverket att inom ramen för gällande lagstiftning tillämpa en beloppsgräns för EU-handeln.

text: – omsättningar, förvärv eller överföringar av varor som transporteras mellan EU-länder

text: – omsättningar och förvärv av tjänster mellan EU-länder som vid bestämmande av beskattningsland omfattas av huvudregeln och där förvärvaren är skyldig att betala mervärdesskatten.

text: 2 Frågeställning

text: Den som redovisar mervärdesskatt per beskattningsår kan fr.o.m. beskattningsåret som börjar den 1 januari 2013 lämna mervärdesskattedeklarationen vid en senare tidpunkt. Det gäller dock inte ett företag som har EU-handel.

text: Det förekommer att företag gör ett litet inköp vid ett enstaka tillfälle och att företaget inte alltid är införstått med att inköpet är fråga om EU-handel. Det kan t.ex. vara fråga om en jordbrukare som via Jordbruksverket köpt märkningsutrustning (öronbrickor) till sina djur.

text: Frågan är därför dels vad som förstås med EU-handel dels om det finns en möjlighet för Skatteverket att i dessa fall tillämpa en beloppsgräns som gör det möjligt för företag med en låg, tillfällig EU-handel att lämna mervärdesskattedeklarationen vid den senare deklarationstidpunkten.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: En fysisk person och ett dödsbo som ska redovisa mervärdesskatt för ett beskattningsår ska lämna mervärdesskattedeklarationen den 26 februari efter periodens utgång (

text: 26 kap. 33 § skatteförfarandelagen

text: [2011:1244], SFL). Om den fysiska personen eller dödsboet ska lämna inkomstdeklaration och inte har haft någon EU-handel ska mervärdesskattedeklarationen i stället lämnas den 12 maj efter periodens utgång (

text: 26 kap. 33 a §

text: SFL).

text: En juridisk person, med undantag för handelsbolag, som ska redovisa mervärdesskatt för ett beskattningsår ska lämna mervärdesskattedeklarationen den 26 i andra månaden efter periodens utgång (

text: 26 kap. 33 §

text: SFL). Om den juridiska personen ska lämna inkomstdeklaration och inte har haft någon EU-handel ska mervärdesskattedeklarationen i stället lämnas vid den senare deklarationstidpunkten som framgår av uppställningen i

text: 26 kap. 33 b §

text: SFL.

text: Handelsbolag, representant för enkelt bolag eller partrederi och mervärdesskattegrupper som ska redovisa mervärdesskatt för ett beskattningsår ska alltid lämna mervärdesskattedeklarationen den 26 i andra månaden efter periodens utgång (

text: 26 kap. 33 §

text: SFL, jfr även

text: prop. 2013/14:28 s. 15

text: Enligt

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet, ska en mervärdesskattedeklaration lämnas inom en tidsperiod som inte får vara längre än två månader efter utgången av beskattningsperioden (

text: artikel 252.1

text: Den som inte har några unionsinterna transaktioner kan dock befrias från direktivets regler om bl.a. deklarationstidpunkt (artikel 272.1 b i mervärdesskattedirektivet).

text: Det innebär att den som har EU-handel inte kan befrias. Därigenom behålls möjligheten till informationsutbyte vid gränsöverskridande transaktioner (

text: prop. 2013/14:28 s. 14

text: Beskattningsbara personer som genomför t.ex. unionsinterna varuleveranser kan inte befrias från direktivets bestämmelser om tidpunkt för att lämna en mervärdesskattedeklaration. Det är därmed inte möjligt att låta sådana företag få den senare deklarationstidpunkten. Det gäller även om de unionsinterna transaktionerna är av mindre omfattning (

text: prop. 2013/14:28 s 14

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Vad är EU-handel?

text: Den senare deklarationstidpunkten för perioden beskattningsår gäller inte deklarationsskyldiga som under beskattningsåret har EU-handel. Skatteverket anser att EU-handel i detta sammanhang är

text: 1. omsättningar, förvärv eller överföringar av varor som transporteras mellan EU-länder.

text: Med EU-handel av varor avses alltså

text: - leverans av varor som transporteras från Sverige till en beskattningsbar person eller en icke beskattningsbar juridisk person i ett annat EU-land (

text: 3 kap. 30 a §

text: ML, artikel 138 i mervärdesskattedirektivet)

text: - leverans av ett nytt transportmedel från Sverige till ett annat EU-land (

text: 3 kap. 30 a §

text: - leverans av varor inklusive montering eller installation i ett annat EU-land s.k. monteringsleverans (

text: 5 kap. 2 a § 2

text: ML, artikel 36 i mervärdesskattedirektivet)

text: - distansförsäljning av varor till ett annat EU-land (

text: 5 kap. 2 a § 1

text: ML, artikel 33 i mervärdesskattedirektivet)

text: - unionsinternt förvärv av varor (

text: 2 a kap. 2 §

text: ML, artiklarna 20 och 21 i mervärdesskattedirektivet)

text: - unionsinternt förvärv av varor vid import via annat EU-land (

text: 2 a kap. 5 §

text: ML, artikel 20 i mervärdesskattedirektivet)

text: - mellanmans förvärv av varor vid s.k. trepartshandel (

text: 3 kap. 30 b §

text: ML, artikel 141 i mervärdesskattedirektivet).

text: 2. omsättningar och förvärv av tjänster mellan EU-länder som vid bestämmande av beskattningsland omfattas av huvudregeln och där förvärvaren är skyldig att betala mervärdesskatten.

text: Med EU-handel av tjänster avses alltså samtliga tjänster med undantag för fastighetstjänster, restaurang- och cateringtjänster, korttiduthyrning av transportmedel, persontransporttjänster och tillträde till vissa evenemang

text: - när tjänsterna säljs till en beskattningsbar person som är etablerad i ett annat EU-land och köparen är skattskyldig för förvärvet av tjänsterna i det landet eller

text: - när tjänsterna köps från ett annat EU-land av en beskattningsbar person som är etablerad i Sverige och köparen är skattskyldig för förvärvet av tjänsterna här i landet (

text: 5 kap. 5 §

text: ML och artikel 44 i mervärdesskattedirektivet).

text: Vid EU-handel är det t.ex. fråga om transaktioner som avser varor eller tjänster mellan EU-länder där säljaren normalt inte tar ut mervärdeskatt på transaktionen utan det är köparen som ska redovisa och betala mervärdesskatten, d.v.s. sådana transaktioner av varor eller tjänster mellan EU-länder som normalt även ska redovisas i en periodisk sammanställning. Även de som gjort överföringar av varor mellan EU-länder t.ex. i samband med monteringsleveranser anses ha genomfört sådan EU-handel som avses. Detsamma gäller vid s.k. distansförsäljning av varor till annat EU-land och där säljaren ska vara registrerad till mervärdesskatt för omsättningen i det andra EU-landet.

text: 4.2 Ingen beloppsgräns för EU-handel

text: Enligt mervärdesskattedirektivets regler ska en mervärdesskattedeklaration lämnas inom en tidsperiod som inte får vara längre än två månader efter utgången av varje beskattningsperiod. Medlemsstaterna kan endast införa en senare deklarationstidpunkt för den som inte har någon EU-handel. Det saknar då betydelse att det bara är fråga om EU-handel av mindre omfattning, såsom vid ett enstaka tillfälle och till ett mindre belopp.

text: Bestämmelsen i SFL om den senare deklarationstidpunkten för perioden beskattningsår gäller därför bara deklarationsskyldiga som inte har någon EU-handel under beskattningsåret.

text: Det är därför inte heller möjligt för Skatteverket att inom ramen för gällande lagstiftning tillämpa en beloppsgräns för EU-handeln.

text: 4.3 Exempel

text: 4.3.1 EU-handel – den senare deklarationstidpunkten kan inte tillämpas

text: 1. Försäljning av vara

text: En nötköttsproducent i Sverige (SE) säljer nötkött till en matbutik i Danmark (DK). Båda är beskattningsbara personer och är mervärdesskatteregistrerade i respektive hemland. Köttet transporteras från Sverige till Danmark. SE gör en s.k. unionsintern försäljning av nötkött till DK vilket är att anse som EU-handel. SE har därför inte rätt att tillämpa den senare deklarationstidpunkten.

text: 2. Förvärv av vara

text: a. Jordbruksverket förmedlar i annans namn märkningsutrustning för djur (öronbrickor). En jordbrukare (SE) beställer via Jordbruksverket öronbrickor för grisar. Vid beställningen ska SE ange vilket fabrikat denne vill ha. SE väljer ett fabrikat som säljs av ett företag i Danmark (DK). Jordbruksverket sänder beställningen till DK. Både SE och DK är beskattningsbara personer och mervärdesskatteregistrerade i respektive hemland. Öronbrickorna transporteras från Danmark till Sverige. SE gör ett s.k. unionsinternt förvärv i Sverige vilket anses vara EU-handel. SE har därför inte rätt att tillämpa den senare deklarationstidpunkten.

text: b. Ett företag i Sverige (SE) köper ett bokföringsprogram (i detta fall en vara) från ett företag i Tyskland (TY). Båda parter är beskattningsbara personer och mervärdesskatteregistrerade i respektive hemland. Bokföringsprogrammet transporteras från Tyskland till Sverige. SE gör ett s.k. unionsinternt förvärv i Sverige vilket anses vara EU-handel. SE har därför inte rätt att tillämpa den senare deklarationstidpunkten.

text: 3. Förvärv av huvudregeltjänst

text: Ett företag i Sverige (SE) köper ett bokföringsprogram som laddas ner online (elektronisk tjänst) från webbplatsen hos ett företag i Tyskland (TY). Båda parter är beskattningsbara personer och mervärdesskatteregistrerade i respektive hemland. En elektronisk tjänst som tillhandahålls mellan beskattningsbara personer omfattas av huvudregeln vid bestämmande av beskattningsland och det är förvärvaren av tjänsten som är skyldig att betala mervärdesskatten. SE gör således ett förvärv av en tjänst mellan EU-länder som omfattas av huvudregeln vid bestämmande av beskattningsland och där SE i egenskap av förvärvare är skyldig att betala mervärdesskatten. Det innebär att SE:s förvärv anses vara EU-handel. SE har därför inte rätt att tillämpa den senare deklarationstidpunkten.

text: 4. Trepartshandel, köparen i Sverige

text: Ett företag i Sverige (SE) köper ett parti kött av ett företag i Danmark (DK) som i sin tur köpt in partiet från ett företag i Tyskland (TY). Partiet transporteras direkt från TY till SE. Alla tre parter är beskattningsbara personer och mervärdesskatteregistrerade i respektive hemland och har angett sina respektive mervärdeskatteregistreringsnummer. SE gör ett förvärv som köpare i tredje ledet i en s.k. trepartshandel vilket anses vara EU-handel. SE har därför inte rätt att tillämpa den senare deklarationstidpunkten.

text: 5. Monteringsleverans

text: Ett företag i Sverige (SE) får en beställning på en maskin från ett tysk företag (TY). Båda parter är beskattningsbara personer och mervärdesskatteregistrerade i respektive hemland. Maskinen tillverkas hos SE som även åtar sig att installera den hos TY. SE för över maskinen från Sverige till Tyskland för montering, installation och provköring hos TY. SE:s tillhandahållande bedöms utgöra ett tillhandahållande av vara, en s.k. monteringsleverans. SE har fört över varor från Sverige till Tyskland i samband med en monteringsleverans vilket anses vara EU-handel. SE har därför inte rätt att tillämpa den senare deklarationstidpunkten.

text: 4.3.2 Inte EU-handel – den senare deklarationstidpunkten kan tillämpas

text: 1. Broavgiften mellan Sverige och Danmark

text: En svensk företagare (SE) åker med bil över bron till Danmark för ett affärssamtal med en blivande samarbetspartner. En tjänst i form av upplåtelse av bro eller tunnel för trafik anses som en tjänst som avser fastighet och ska beskattas där den är belägen. Förvärv av en fastighetstjänst är inte en tjänst som omfattas av huvudregeln vid bestämmande av beskattningsland. Den broavgift som SE betalar är således inte att anse som EU-handel. SE har därför fortfarande rätt att tillämpa den senare deklarationstidpunkten.

text: 2. Restaurangbesök i ett annat EU-land

text: En svensk företagare (SE) åker över till Danmark för ett affärssamtal med en blivande samarbetspartner. Diskussionen om ett eventuellt samarbete på den danska marknaden sker i samband med en lunch. En restaurangtjänst är inte en tjänst som omfattas av huvudregeln vid bestämmande av beskattningsland varför detta inte är EU-handel. SE har därför fortfarande rätt att tillämpa den senare deklarationstidpunkten.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 236866-17/111

title: Befrielse av fastighetsavgift vid vissa förändringar av fastigheten

text: 1 Sammanfattning

text: För en nybyggd bostadsbyggnad med tillhörande tomtmark på en småhusenhet betalas ingen fastighetsavgift de första femton åren. Om byggnaden väl har kvalificerat sig för avgiftsbefrielse så kvarstår befrielsen för marken även om byggnadsvärdet vid en senare taxering understiger 50 000 kronor. Om byggnaden avlägsnas utgör fastigheten obebyggd tomtmark som påförs statlig fastighetsskatt där möjlighet till skattebefrielse saknas.

text: 2 Frågeställning

text: En fastighet är bebyggd med ett småhus som färdigställdes under 2012 och taxerades första gången vid fastighetstaxeringen 2013 och åsattes då värdeåret 2012. Byggnadens taxeringsvärde översteg 50 000 kr och fastigheten får därmed befrielse från kommunal fastighetsavgift för beskattningsåret 2013 och de kommande 14 åren.

text: Vid fastighetstaxeringen 2016 åsattes byggnaden ett värde som understeg 50 000 kronor. Värderingsenheten byggnad avregistrerades därmed och endast tomtmarken taxerades. Taxeringsenheten åsattes typkod 213, småhusenhet byggnadsvärde under 50 000 kronor.

text: Får en fastighet behålla sin avgiftsbefrielse, trots att den nyuppförda bostadsbyggnaden vid en senare fastighetstaxering inte åsätts något byggnadsvärde? Vad gäller om byggnaden brinner ner eller på annat sätt avlägsnas från fastigheten?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: En fastighet omfattas antingen av kommunal fastighetsavgift eller av statlig fastighetsskatt. Kommunal fastighetsavgift ska betalas för uppförda bostadsbyggnader med tillhörande tomtmark som utgör småhusenhet (1, 3 och 3 a §§ Lag (

text: ) om kommunal fastighetsavgift (FAvL)). Fastighetsskatt ska betalas för sådana fastigheter som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhusenhet som består av småhus under uppförande med tillhörande tomtmark samt obebyggd tomtmark (

text: 3 §

text: Lag (

text: ) om statlig fastighetsskatt (FSL)).

text: Om det beräknade värdeåret för en sådan byggnad på en fastighet som innehåller bostäder är året före det fastighetstaxeringsår som föregått det kalenderår då beslutet om slutlig skatt ska fattas, tas ingen fastighetsavgift ut för byggnaden och tillhörande tomtmark för det fastighetstaxeringsåret och de fjorton följande kalenderåren (6 § FAvL).

text: Ett bostadshus med byggnadsvärde under 50 000 kronor åsätts inte något taxeringsvärde och ges därför inte heller något värdeår, även om det är nyuppfört (6 kap. 2 §, 7 kap. 16 § Fastighetstaxeringslag (

text: )). Tomtmarken till sådan byggnad påförs därför kommunal fastighetsavgift utan avgiftsbefrielse (1,

text: 6 §

text: FAvL).

text: Det saknas möjlighet till befrielse från fastighetsskatt i lag om statlig fastighetsskatt.

text: 4 Bedömning

text: För att befrielse från fastighetsavgift ska kunna medges krävs att det vid bedömningstidpunkten finns en bostadsbyggnad på fastigheten med ett visst värdeår. Enligt Skatteverket framgår det av 6 § FAvL att den bedömningstidpunkten infaller året efter värdeåret. Om det kan konstateras att befrielse från fastighetsavgift kan medges för det året, så anger lagtexten att då ska inte heller någon fastighetsavgift tas ut för de kommande fjorton åren för den här byggnaden och dess tomtmark. Det framgår inte av lagtexten att det ska ske någon förnyad prövning av avgiftsbefrielsen för byggnaden och tomtmarken. Skatteverket anser således att om en byggnad på korrekt grund har kvalificerat sig för avgiftsbefrielse så kvarstår avgiftsbefrielsen för tomtmarken även om byggnadsvärdet vid en senare fastighetstaxering understiger 50 000 kr, vilket medför att värderingsenheten byggnad avregistreras.

text: Om byggnaden brinner ned eller av annan anledning avlägsnas från fastigheten utgör fastigheten obebyggd tomtmark och kommer därför att påföras statlig fastighetsskatt (6 § FAvL har endast utlovat befrielse från fastighetsavgift). Det saknas möjlighet till befrielse av fastighetskatten (3 § FSL) och befrielsen från kommunal fastighetsavgift kan inte heller överföras till statlig fastighetsskatt. Om ett nytt småhus byggs aktualiseras åter befrielse från fastighetsavgift (6 § FAvL).


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 236917-16/111

status: upphävt

title: Kan sexmånadersregeln i 3 kap. 9 § IL tillämpas när personen inte varit obegränsat skattskyldig hela perioden?

text: Nytt: 2023-11-30

text: Genom en dom från Högsta förvaltningsdomstolen är detta ställningstagande överspelat och ska inte längre tillämpas. Se rättsfallskommentaren till HFD:s dom 2018-12-06, mål nr

text: , dnr.

text: 202 533480-18/111

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att det inte krävs att en person varit obegränsat skattskyldig under minst sex månader för att sexmånadersregeln ska kunna tillämpas. Detta under förutsättning att personen ifråga omfattas av artikel 45 i EUF- fördraget, gällande fri rörlighet för arbetstagare.

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets tidigare ställningstagande (Skatteverket 2005-11-29, dnr

text: 131 644328-05/111

text: ), som härmed inte ska tillämpas.

text: 2 Frågeställning

text: A och B är gifta med varandra. De är brittiska medborgare men har tidigare varit bosatta i Sverige. Under de senaste åren har de varit begränsat skattskyldiga. De har under denna tid bott och arbetat i Storbritannien. A flyttade tillbaka till Sverige den 1 augusti 2015 medan B flyttade tillbaka först den 31 december 2015.

text: B förutsätts få väsentlig anknytning till Sverige från den 1 augusti 2015 när hans maka flyttade tillbaka till Sverige, jfr

text: RÅ 1989 not. 443

text: . B hade sin anställning i Storbritannien och arbetade där under hela inkomståret 2015. Han beskattades i Storbritannien för anställningsinkomsten samt även för bonus och förmån av personaloptioner som den 1 november 2015 betalats ut respektive utnyttjats för förvärv av aktier. Fråga har nu uppstått om sexmånadersregeln kan tillämpas på B:s inkomster från Storbritannien.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3 kap. 9 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229)

text: ,IL, i de delar som nu är av intresse, har följande lydelse.

text: ”En obegränsat skattskyldig person som har anställning som innebär att han vistas utomlands i minst sex månader, är inte skattskyldig för inkomst av sådan anställning till den del inkomsten beskattas i verksamhetslandet (sexmånadersregeln).”

text: De bestämmelser som idag finns i

text: 3 kap. 9 §

text: IL fanns tidigare i

text: 54 § första stycket f kommunalskattelagen (1928:370)

text: , KL, och i punkt 3 av anvisningarna till denna paragraf.

text: Reglerna om undantag från skattskyldighet infördes första gången 1966. Dessa har därefter ändrats 1985 och vid 1990 års skattereform.

text: Ändringen 1985 innebar bl.a. att begränsningen av skattskyldighet vid utlandsvistelse utvidgades genom att sexmånadersregeln infördes.

text: I samband med skattereformen 1990 ändrades reglerna på nytt, bl.a. mot bakgrund av att det visat sig alltför svårt att tillämpa vissa krav som tidigare ställdes upp. Dessutom infördes kravet att inkomsten ska ha beskattats i verksamhetslandet för att inkomsten ska undantas från skatteplikt med stöd av sexmånadersregeln.

text: I

text: prop. 1989/90:110

text: (sid. 683 f.), specialmotiveringen till punkt 3 av anvisningarna till

text: 54 §

text: KL, sägs följande som är av intresse.

text: ”Förutsättningarna för skattefrihet enligt den nya sexmånadersregeln i denna punkt är dels att anställningen och vistelsen utomlands varat minst sex månader (kursiverat här) och dels att inkomsten hänförlig till tjänstgöringen i utlandet beskattats i verksamhetslandet. Regeln är tillämplig i fråga om anställning hos såväl svensk som utländsk arbetsgivare och såväl i enskild som offentlig tjänst. Regeln gäller för person bosatt i Sverige (kursiverat här) som utsänts eller som anställts på platsen. . .”

text: Fördraget om Europeiska unionens funktionsätt, EUF-fördraget, innehåller i artikel 45 bestämmelser för att fri rörlighet för arbetstagare ska säkerställas inom unionen. Det innebär att all diskriminering av arbetstagare från medlemsstaterna på grund av nationalitet ska avskaffas vad gäller anställning, lön och övriga arbets- och anställningsvillkor.

text: Högsta förvaltningsdomstolen har i två domar angående ettårsregeln (

text: 3 kap. 9 § andra stycket

text: IL) ansett att kravet på obegränsad skattskyldighet under hela den tid som det var aktuellt att tillämpa ettårsregeln på stod i strid med

text: artikel 45 i EUF-fördraget

text: HFD 2015-11

text: -04, mål nr.

text: och mål nr.

text: Båda domarna har sin grund i förhandsbesked avseende förmåner i form av personaloptioner och aktier som helt eller delvis tjänats in vid arbete utomlands när personerna var begränsat skattskyldiga i Sverige, men som utnyttjas för förvärv respektive tilldelning av aktier när personerna är obegränsat skattskyldiga. Förmånerna var i det ena fallet intjänade vid arbete i ett land inom EU, och i det andra fallet vid arbete i ett land utanför EU.

text: Högsta förvaltningsdomstolen uttalar i domarna att eftersom personerna var begränsat skattskyldiga i Sverige under intjänandetiden utomlands är inte bestämmelserna i

text: 3 kap. 9 §

text: IL tillämpliga på förmånerna. De skulle enligt lämnade förutsättningar dock ha omfattats av ettårsregeln om de hade varit obegränsat skattskyldiga i Sverige under den tid de arbetade utomlands. Båda personerna var medborgare i ett annat EU-land och hade tidigare bott och arbetat i det landet. De var nu bosatta i Sverige och arbetade här och hade därmed utnyttjat den fria rörligheten för arbetstagare. En beskattning av förmånerna ansågs därför innebära en sådan negativ särbehandling som enligt

text: artikel 45 i EUF-fördraget

text: är förbjuden om den inte kan rättfärdigas. Någon grund för rättfärdigande förelåg inte.

text: 4 Bedömning

text: Lagtextens utformning, uttalanden som återfinns i förarbetena samt Högsta förvaltningsdomstolens motivering i ovan angivna domar talar för att det vid tillämpning av sexmånadersregeln krävs att den skattskyldige varit obegränsat skattskyldig under hela den tid som är aktuell att tillämpa sexmånadersregeln på.

text: I det omfrågade fallet har B under tiden 1 augusti – 31 december 2015 inte varit obegränsat skattskyldig i Sverige under minst sex månader, vilket i kombination med övriga krav som ställts upp i 3 kap.

text: 9 §

text: IL är en förutsättning för att sexmånadersregeln ska vara tillämplig.

text: Enligt Skatteverket innebär dock ovanstående domar från Högsta förvaltningsdomstolen att, i det omfrågade fallet, en beskattning i Sverige av såväl tjänsteinkomsten som den del av bonusen och personaloptionsförmånen som tjänats in vid arbete i Storbritannien och beskattats där skulle innebära en sådan negativ särbehandling som står i strid med artikel 45 i EUF- fördraget. Domarna avsåg tillämpning av ettårsregeln men kan, enligt Skatteverket, tillämpas även för sexmånadersregeln. Förutsättningen är att personen ifråga omfattas av

text: artikel 45 i EUF-fördraget

text: samt att de förutsättningar för tillämpning av sexmånadersregeln som anges i

text: 3 kap. 9 §

text: IL är uppfyllda.

text: Skatteverkets anser därför att sexmånadersregeln kan tillämpas på de inkomster B erhållit för arbete i Storbritannien under tiden 1 augusti – 31 december 2015. Detta trots att han inte varit obegränsat skattskyldig i Sverige under minst sex månader.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 237079-17/111

title: Beräkning av omsättningsgränsen för skattebefrielse för konstnärer som samtidigt inte är skattskyldiga för omsättning av konstverk, mervärdesskatt

text: Nytt: 2022-11-25

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2022-11-25, dnr.

text: Nytt: 2022-10-20

text: Den 1 juli 2022 höjdes omsättningsgränsen för skattebefrielse från 30 000 kronor till 80 000 kronor per beskattningsår. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för mervärdesskatt där skattskyldigheten inträtt före ikraftträdandet (

text: prop. 2021/22:110

text: , SFS 2022:404).

text: 1 Sammanfattning

text: Vid beräkning av omsättningsgränsen för skattebefrielse ska all skattepliktig försäljning av varor och tjänster inom landet räknas in utom försäljning av anläggningstillgångar. Försäljningar av konstverk är skattepliktiga omsättningar. En sådan försäljning ska därför räknas in vid beräkningen av omsättningsgränsen för skattebefrielse även om konstnären inte är skattskyldig för försäljning av konstverk på grund av att beskattningsunderlaget understiger 300 000 kronor för beskattningsåret.

text: 2 Frågeställning

text: Från och med den 1 januari 2017 gäller skattebefrielse för en beskattningsbar person som inom landet under innevarande beskattningsår och under vart och ett av de två närmast föregående beskattningsåren har skattepliktig omsättning av varor och tjänster för högst 30 000 kronor.

text: Fråga har uppkommit om hur beräkningen av omsättningsgränsen enligt

text: 9 d kap. 3 § mervärdesskattelagen

text: 1994:200, ML, ska göras för en upphovsman eller dennes dödsbo som, dels säljer konstverk men inte är skattskyldig för denna försäljning enligt 1 kap. 2 a §, ML, dels omsätter andra skattepliktiga varor och tjänster.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap, i den utsträckning den beskattningsbara personen inte är befriad från skatt på omsättningen (

text: 1 kap. 1 § första stycket 1

text: ML).

text: En beskattningsbar person är befriad från skatt på omsättning av varor och tjänster som den beskattningsbara personen gör inom landet under ett beskattningsår om omsättningen enligt 3 § inte beräknas överstiga 30 000 kronor under beskattningsåret och inte har överstigit 30 000 kr för något av de två närmast föregående beskattningsåren (

text: 9 d kap. 1 §

text: ML).

text: I omsättningen ska bl.a. beskattningsunderlaget för skattepliktig omsättning av varor och tjänster inom landet räknas med (

text: 9 d kap. 3 § första stycket 1

text: ML).

text: En upphovsman eller dennes dödsbo (nedan avses med upphovsman båda två) är inte skattskyldig för omsättning av sådana konstverk som avses i 9 a kap. 5 § om konstverket vid omsättningen ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo och beskattningsunderlagen för beskattningsåret understiger 300 000 kr (

text: 1 kap. 2 a §

text: ML). En sådan upphovsman kan på begäran bli skattskyldig efter beslut av Skatteverket (

text: 1 kap. 2 b §

text: ML).

text: En upphovsman eller dennes dödsbo som frivilligt blivit skattskyldig för försäljning av konstverk har inte rätt till skattebefrielse (

text: 9 d kap. 2 §

text: ML).

text: 4 Bedömning

text: En upphovsman är inte skattskyldig för försäljning av konstverk om beskattningsunderlaget understiger 300 000 kronor under beskattningsåret. Försäljningen är skattepliktig men på grund av en särskild bestämmelse är upphovsmannen inte skattskyldig. Upphovsmannen har dock möjlighet att välja att bli beskattad för försäljning som understiger 300 000 kronor. En upphovsman som valt att bli beskattad för sådan försäljning kan inte bli skattebefriad med stöd av reglerna om skattebefrielse.

text: Om en upphovsman utöver konstverk också säljer andra skattepliktiga varor och tjänster kan den försäljningen vara skattebefriad enligt reglerna om skattebefrielse för beskattningsbara personer med liten omsättning (små företag). Upphovsmannen kan alltså sälja både konstverk som denne inte är skattskyldig för på grund av omsättningsgränsen för upphovsmän och andra skattepliktiga varor och tjänster som kan omfattas av skattebefrielse för små företag. Vid beräkning av omsättningsgränsen för skattebefrielse för små företag ska all skattepliktig försäljning av varor och tjänster inom landet räknas in utom försäljning av anläggningstillgångar. Försäljningar av konstverk är skattepliktiga omsättningar. En sådan försäljning ska därför räknas in i beräkningen av omsättningsgränsen för skattebefrielse för små företag.

text: Det sagda innebär inte att försäljningen av konstverken medför skattskyldighet för upphovsmannen. Försäljningen av konstverken påverkar enbart beräkningen av omsättningsgränsen och frågan om skattebefrielse för annan försäljning.

text: Exempel

text: En upphovsman (A) säljer tavlor. Beskattningsunderlaget för denna försäljning uppgår till 10 000 kronor under ett beskattningsår. A driver också en kaféverksamhet. Beskattningsunderlaget för försäljning av enklare förtäring i kaféverksamheten uppgår till 30 000 kronor under samma beskattningsår. A är inte skattskyldig för försäljningen av tavlorna eftersom beskattningsunderlaget understiger 300 000 kronor för beskattningsåret.

text: A är däremot skattskyldig för kaféverksamheten eftersom försäljningen av tavlorna ska räknas in vid beräkningen av omsättningsgränsen för skattebefrielse. Förutsättningar för skattebefrielse saknas för kaféverksamheten eftersom beskattningsunderlaget för A:s totala försäljning överstiger 30 000 kronor (10 000+30 000=40 000).


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 237400-13/111

title: Ska likvidavräkning för termin respektive premie vid utfärdad option ingå i kapitalunderlaget för ett investeringssparkonto?

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att inbetalningar som sker på ett investeringssparkonto till följd av dagliga avräkningar på futureskontrakt och inbetalningar av premier för utfärdade optioner, ska ingå i kapitalunderlaget. Dessa inbetalningar omfattas således inte av undantagen i

text: 42 kap. 39 §

text: IL.

text: 2 Frågeställning

text: Beskattning av ett investeringssparkonto sker genom att en schablonintäkt tas upp i inkomstslaget kapital. Schablonintäkten beräknas på ett kapitalunderlag som bl.a. utgörs av kontanta medel som betalas in på kontot under året.

text: Både terminer i form av futureskontrakt och utfärdade optioner kan vara sådana investeringstillgångar som får förvaras på ett investeringssparkonto. För futureskontrakt sker en daglig likvidavräkning. Har en future stigit i värde betalas det in pengar på likvidkontot och har den sjunkit i värde dras det pengar från kontot. Den som utfärdar en option får en optionspremie i ersättning för den förpliktelse som han åtar sig.

text: Frågan är om inbetalningar till ett investeringssparkonto, till följd av dagliga avräkningar på futureskontrakt och om premieinbetalningar för utfärdade optioner, är sådana inbetalningar som ska ingå i kapitalunderlaget vid beräkning av schablonintäkten?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Allmänna regler om investeringssparkonto finns i lag (

text: ) om investeringssparkonto (ISKL).

text: Med investeringstillgångar avses enligt 6 § ISKL:

text: finansiella instrument som är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

text: finansiella instrument som handlas på en handelsplattform, eller

text: andelar i en investeringsfond

text: Den som haft ett investeringssparkonto under kalenderåret ska ta upp en schablonintäkt enligt

text: 42 kap. 36 §

text: IL.

text: Schablonintäkten baseras på ett kapitalunderlag som beräknas enligt bestämmelserna i

text: 42 kap. 37 §

text: IL. I kapitalunderlaget ska bl.a. ingå en fjärdedel av kontanta medel som betalas in till investeringssparkontot under kalenderåret.

text: Enligt

text: 42 kap. 39 § första stycket

text: IL ska bl.a. följande inbetalningar inte räknas in i kapitalunderlaget:

text: ränta, utdelning och annan avkastning än ersättning vid överlåtelse på tillgångar som förvaras på investeringssparkontot,

text: ersättning vid sådan överlåtelse som avses i 22 § första stycket 1-7 ISKL av tillgångar som förvaras på kontot.

text: Huvudregeln för vilka intäkter som ska tas upp och vilka utgifter som får dras av i inkomstslaget kapital framgår av

text: 42 kap. 1 §

text: IL.

text: Som kapitalvinst och kapitalförlust avses bl.a. vinst och förlust vid avyttring av tillgångar och vinster och förluster på grund av förpliktelser enligt

text: 41 kap. 2 §

text: IL.

text: Av

text: 44 kap. 4 §

text: IL framgår bl.a. när avyttringstidpunkten anses inträffa för parterna i options- och terminsaffärer.

text: 4 Bedömning

text: Huvudregeln vid beräkning av kapitalunderlaget är att en fjärdedel av kontanta medel som betalas in till investeringssparkontot under kalenderåret ska ingå i kapitalunderlaget (

text: 42 kap. 37 § första stycket 2

text: IL). De inbetalningar som är undantagna finns uppräknade i

text: 42 kap. 39 §

text: IL.

text: Begreppet avkastning har ingen legal skattemässig definition och tolkningen får därför ske utifrån dess allmänna innebörd. Med avkastning avses vanligtvis en inkomst som kan hänföras till innehav av en tillgång. Normalt skiljer man mellan intäkter som beskattas löpande och intäkter som ska kapitalvinstbeskattas. Vinster och förluster till följd av terminskontrakt och utfärdande av optioner beskattas inom kapitalvinstsystemet (

text: 41 kap. 2 §

text: IL).

text: 4.1 Likvidavräkningar för futures

text: Skatteverket anser att de dagliga avräkningarna på futures är förskott på den slutliga ersättningen för futureskontraktet (se ställningstagandet 2005-04-11 ”Beskattning av futures-terminer” dnr

text: 130 192631-05/111

text: ). Avräkningarna kommer därför att ingå i kapitalvinstberäkningen för terminskontrakten. Skatteverket anser därför att de dagliga likvidavräkningarna inte kan anses utgöra ränta, utdelning eller annan avkastning än ersättning vid överlåtelse på tillgångar som förvaras på investeringssparkontot enligt 42 kap. 39 § punkt 1. IL.

text: Enligt

text: 44 kap 4 §

text: IL jämställs med avyttring när ena parten i ett terminsavtal får betalt för att motpartens förpliktelse ska upphöra eller när den ena parten får betalt utan att den underliggande egendomen överlåts vid sluttidpunkten. Skatteverket anser därför att de inbetalningar som avser förskott inte heller kan vara en ersättning vid sådan överlåtelse som avses i 22 § första stycket 1-7 ISKL av tillgångar som förvaras på kontot eftersom överlåtelsen inte sker förrän på slutdagen eller när förpliktelsen upphör.

text: 4.2 Optionspremier till följd av utställda optioner

text: Genom att utfärda en option åtar sig utfärdaren en förpliktelse, som medför en ekonomisk risk. För detta erhåller utfärdaren en ersättning, en premie. Vinster och förluster till följd av utfärdande av optioner beskattas inom kapitalvinstsystemet (

text: 41 kap. 2 §

text: IL). Skatteverket anser därför att en ersättning för en utfärdad option varken utgör ränta, utdelning eller annan avkastning än ersättning vid överlåtelse på tillgångar som förvaras på investeringssparkontot enligt 42 kap. 39 § punkt 1. IL.

text: Utfärdandet av en option medför att innehavaren förvärvar en tillgång i form av en rättighet att köpa eller sälja exempelvis aktier. Den rättigheten har dock aldrig förvarats på utfärdarens investeringssparkonto och kan därför inte ha överförts till innehavaren från det kontot. Skatteverket anser därför att inbetalningen av optionspremien inte heller kan vara en ersättning vid en sådan överlåtelse som avses i 22 § första stycket 1-7 ISKL av tillgångar som förvaras på kontot.

text: Ovanstående innebär att Skatteverket anser att varken de inbetalningar som sker på kontot till följd av dagliga avräkningar på futureskontrakt eller inbetalningar av optionspremier som erhålls till följd av utställda optioner, omfattas av undantagen i

text: 42 kap. 39 §

text: IL. Dessa inbetalningar får därför anses vara sådana inbetalningar som ska ingå i kapitalunderlaget enligt

text: 42 kap. 37 §

text: IL.