identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 180706-19/111

title: Beskattning av utbetalning vid ett bolags likvidation samt vid inlösen och återköp av aktier när mottagaren är en fysisk person som har hemvist i utlandet enligt skatteavtal

text: Nytt: 2024-12-18

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas, se Skatteverkets ställningstagande 2024-12-17, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Vilken artikel i OECD:s modellavtal som är tillämplig på utbetalning i samband med ett bolags likvidation och vid inlösen eller återköp av aktier framgår inte uttryckligen av avtalstexten. Av modellavtalet framgår att när det saknas en definition av ett begrepp får det anses ha den betydelse det har skatterättsligt i den tillämpande staten (den allmänna tolkningsregeln) och det får därmed styra vilken av artiklarna som är tillämplig i det enskilda fallet.

text: En obegränsat skattskyldig fysisk person som får en utbetalning i samband med ett bolags likvidation och vid inlösen eller återköp av aktier anses enligt intern rätt ha avyttrat andelarna. Skatteverket anser därför att artikeln om kapitalvinst i OECD:s modellavtal är tillämplig för Sveriges del.

text: En begränsat skattskyldig fysisk person är skattskyldig enligt

text: kupongskattelagen

text: för utbetalning i samband med ett svenskt aktiebolags likvidation samt vid inlösen och återköp av aktier i ett svenskt bolag. Om händelsen inträffar inom tio år efter det år då personen upphörde att vara bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige (tioårsregeln) kan inkomsten även vara skattepliktig enligt

text: inkomstskattelagen

text: . I de aktuella situationerna anser Skatteverket att

text: kupongskattelagen

text: har företräde som speciallagstiftning (lex specialis) och därför ska tillämpas. Enligt

text: kupongskattelagen

text: ska utbetalningen beskattas som utdelning. Skatteverket anser att detta innebär att artikeln om utdelning i OECD:s modellavtal är tillämplig för Sveriges del.

text: Om en begränsat skattskyldig person får en utbetalning i samband med ett utländskt bolags likvidation, inlösen eller återköp av aktier som är skattepliktig enligt tioårsregeln är det fråga om avyttring enligt

text: inkomstskattelagen

text: . Skatteverket anser att artikeln om kapitalvinst i OECD:s modellavtal är tillämplig för Sveriges del.

text: När en obegränsat skattskyldig person får en utbetalning i samband med likvidation, inlösen eller återköp innehåller utbetalaren ingen skatt och när kapitalvinstberäkningen görs får avdrag för omkostnadsbeloppet göras vilket innebär att skatt inte betalas på utbetalningens bruttobelopp. För en begränsat skattskyldig person ska utbetalaren däremot innehålla skatt på hela utbetalningen och personen måste ansöka om återbetalning av kupongskatt och får först i samband med det avdrag för omkostnadsbeloppet. Skatteverket anser att denna skillnad inte är förenligt med EU-rätten. Den som ska göra avdrag för kupongskatt får därför beakta omkostnadsbeloppet redan vid utbetalningen om information om rätt belopp finns hos denne.

text: Om det är fråga om utdelning från eller avyttring av andelar i ett onoterat bolag har den som beskattas enligt

text: inkomstskattelagen

text: rätt till nedsättning av det beskattningsbara beloppet till fem sjättedelar. Skatteverket anser att även en begränsat skattskyldig person med stöd av EU-rätten har rätt till nedsättning till fem sjättedelar av underlaget för kupongskatt när det är fråga om onoterade andelar.

text: Enligt utdelningsartikeln i OECD:s modellavtal begränsas källstatens beskattning av fysiska personer till högst 15 procents skatt av utdelningens bruttobelopp. Av kommentarerna till modellavtalet framgår att utbetalningar som utgör återbäring av kapital normalt inte anses som utdelning. Skatteverket anser att utdelningens bruttobelopp ska anses vara den del av utbetalningen som överstiger omkostnadsbeloppet, d.v.s. samma belopp som ses som utdelning enligt

text: kupongskattelagen

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstaganden ”Likvidation – utbetalning till begränsat skattskyldig”, dnr

text: 130 598782-04/111

text: och ”Likvidationsersättning och skatteavtal”, dnr

text: 131 762330-13/111

text: . Det nya ställningstagandet omfattar utöver likvidation även inlösen och återköp i de aktuella situationerna och utvidgar även möjligheten att få avdrag för omkostnadsbeloppet vid beskattning enligt

text: kupongskattelagen

text: till att gälla även mot tredje land. Det förtydligar också vad som ska ses som utdelningens bruttobelopp enligt skatteavtal.

text: 2 Frågeställning

text: Utbetalning till en fysisk person i samband med ett bolags likvidation samt inlösen och återköp av bolagets aktier beskattas enligt intern rätt olika beroende på om mottagaren är obegränsat eller begränsat skattskyldig. Om mottagaren är begränsat skattskyldig har det också betydelse om det utbetalande bolaget är svenskt eller utländskt. Frågor har därför ställts om vilken intern lagstiftning som ska tillämpas och om den interna beskattningen påverkar fördelningen av beskattningsrätten enligt skatteavtal.

text: En begränsat skattskyldig person kan vara skattskyldig både enligt

text: 3 kap. 19 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, och

text: 2 § andra stycket kupongskattelagen (1970:624)

text: , KupL, för utskiftning i samband med ett svenskt aktiebolags likvidation samt vid inlösen och återköp av aktier i ett svenskt bolag. Vilken av bestämmelserna ska tillämpas i dessa fall?

text: Vilken artikel i ett skatteavtal ska tillämpas när en obegränsat skattskyldig person med hemvist i en annan stat får en utbetalning i samband med ett bolags likvidation, inlösen eller återköp av aktier? Blir det någon skillnad om utbetalningen behandlas som utdelning enligt de särskilda reglerna för kvalificerade andelar i fåmansföretag?

text: Vilken artikel i ett skatteavtal ska tillämpas när en begränsat skattskyldig person får en utbetalning i samband med ett svenskt bolags likvidation, inlösen eller återköp av aktier? Blir det någon skillnad om utbetalningen kommer från ett utländskt bolag?

text: Om det är fråga om utbetalning till en begränsat skattskyldig person i samband med att ett aktiebolag likvideras, löser in eller återköper aktier så begränsas det belopp som kan beskattas både av

text: kupongskattelagen

text: och skatteavtal. Vilket belopp får beskattas? Ska anskaffningskostnaden beaktas redan i samband med utbetalningen eller först vid en ansökan om återbetalning av kupongskatt?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Inkomstskattelagen

text: De termer och uttryck som används i

text: inkomstskattelagen

text: omfattar också motsvarande utländska företeelser om det inte anges eller framgår av sammanhanget att bara svenska företeelser avses (

text: 2 kap. 2 §

text: IL).

text: Det måste ske en avyttring för att det ska uppkomma en kapitalvinst eller en kapitalförlust (

text: 41 kap. 2 §

text: IL). När ett bolag har trätt i likvidation anses aktier och andra värdepapper som bolaget har gett ut vara avyttrade (

text: 44 kap. 7 §

text: IL).

text: Inlösen är en form av utskiftning och innebär att bolaget löser in aktier i samband med att de minskar aktiekapitalet. Inlösen ska kapitalvinstbeskattas (

text: RÅ 1997 ref. 43

text: ). Vissa publika bolag har möjlighet att återköpa egna aktier från aktieägarna (

text: 19 kap. 13 §

text: ABL). Även återköp ska kapitalvinstbeskattas (

text: RÅ 2000 not. 209

text: ). Både inlösen och återköp ska beskattas som utdelning om det är fråga om kvalificerade andelar i fåmansföretag (

text: 57 kap. 2 §

text: IL).

text: Vid kapitalvinstberäkningen ska avdrag göras bl.a. för omkostnadsbeloppet som består av anskaffningsutgifter och förbättringsutgifter (44 kap. 13-14 §§ IL).

text: Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag ska tas upp i inkomstslaget tjänst i stället för i inkomstslaget kapital till viss del (

text: 57 kap. 2 §

text: IL).

text: Utdelning och kapitalvinst på onoterade andelar ska tas upp till fem sjättedelar. (

text: 42 kap. 15 a §

text: IL).

text: Enligt

text: inkomstskattelagen

text: är en begränsat skattskyldig person skattskyldig bl.a. för kapitalvinst på delägarrätter om personen vid något tillfälle under det kalenderår då avyttringen sker eller under de föregående tio kalenderåren har varit bosatt i Sverige eller stadigvarande vistats här (den s.k. tioårsregeln). Skattskyldigheten gäller oavsett i vilket inkomstslag kapitalvinsten ska tas upp (

text: 3 kap. 19 § första stycket

text: och

text: 48 kap. 2 §

text: IL).

text: Delägarrätter som getts ut av ett utländskt företag omfattas bara av tioårsregeln om de förvärvats under tiden som den skattskyldige har varit obegränsat skattskyldig i Sverige och delägarrätter som har ersatt dessa ska anses förvärvade vid samma tidpunkt som det ursprungliga förvärvet. Om det är fråga om svenska delägarrätter som har ersatts av utländska delägarrätter så gäller huvudregeln i

text: 3 kap. 19 § första stycket

text: IL (3 kap. 19 § fjärde och femte styckena IL).

text: Kupongskattelagen

text: En begränsat skattskyldig fysisk person är skattskyldig för utdelning på svenska aktier enligt 1 och 4 §§ KupL. Som utdelning avses enligt 2 § andra stycket KupL även, i de delar som är relevanta här,

text: återbetalning till aktieägarna vid minskning av aktiekapitalet eller reservfonden enligt

text: 20 kap. 1 § första stycket 3

text: eller

text: 35 § 3

text: aktiebolagslagen (2005:551)

text: , ABL

text: utskiftning vid bolagets likvidation enligt

text: 25 kap. 38 §

text: ABL

text: utbetalning till aktieägare vid bolagets förvärv av egna aktier genom ett förvärvserbjudande som har riktats till samtliga aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag.

text: Om kupongskatt har innehållits för någon som inte varit skattskyldig eller har kupongskatt innehållits med högre belopp än vad som ska betalas enligt avtal för undvikande av dubbelbeskattning har den utdelningsberättigade rätt till återbetalning av vad som innehållits för mycket. Återbetalning kan också göras vid likvidation, inlösen och återköp av aktier (27 § första och andra styckena KupL).

text: Vid återbetalning i samband med likvidation, inlösen och återköp av aktier ska underlaget för kupongskatt beräknas på ett belopp som motsvarar skillnaden mellan utbetalningen till aktieägaren och anskaffningskostnaden för aktierna. Den som begär återbetalning ska lämna utredning om att sökanden inte är skattskyldig (27 § tredje och fjärde styckena KupL).

text: Om en begränsat skattskyldig person innehar andelar i ett svenskt fåmansföretag omfattas utdelningen från bolaget av

text: kupongskattelagen

text: . I

text: kupongskattelagen

text: finns inga särskilda regler om fåmansföretag vilket innebär att det inte ska göras någon fördelning av beskattningen mellan inkomstslagen tjänst och kapital, d.v.s. det är endast kupongskatt som ska betalas på utdelningen.

text: 3.3 Skatteavtal

text: I artikel 3 punkt 2 av OECD:s modellavtal finns den allmänna tolkningsregeln som innebär att när en avtalsslutande stat tillämpar avtalet ska varje uttryck som inte definierats i avtalet ha den betydelse som uttrycket har vid denna tidpunkt enligt den statens lagstiftning i fråga om sådana skatter på vilka avtalet tillämpas. Den betydelse som uttrycket har enligt tillämplig skattelagstiftning i den staten äger företräde framför den betydelse uttrycket ges i annan lagstiftning i den staten.

text: I artikel 10 punkt 2 b anges att utdelning får beskattas i den stat där det utdelande bolaget har hemvist men skatten får inte överstiga 15 procent av utdelningens bruttobelopp.

text: I artikel 10 punkt 3 i modellavtalet definieras begreppet utdelning.

text: ”The term ”dividends” as used in this Article means income from shares, “jouissance” shares or “jouissance” rights, mining shares, founders shares or other rights, not being debt-claims, participating in profits, as well as income from other corporate rights which is subjected to the same taxation treatment as income from shares by the State of which the company making the distribution is a resident.”

text: Av punkt 28 av kommentaren till artikel 10 avseende utdelning framgår följande

text: Payments regarded as dividends may include not only distributions of profits decided by annual general meetings of shareholders, but also other benefits in money or money’s worth, such as bonus shares, bonuses, profits on a liquidation or redemption of shares (see paragraph 31 of the Commentary on Article 13) and disguised distributions of profits. The reliefs provided in the Article apply so long as the State of which the paying company is a resident taxes such benefits as dividends. It is immaterial whether any such benefits are paid out of current profits made by the company or are derived, for example, from reserves, i.e. profits of previous financial years. Normally, distributions by a company which have the effect of reducing the membership rights, for instance, payments constituting a reimbursement of capital in any form whatever, are not regarded as dividends.

text: Enligt huvudregeln i artikel 13 beskattas överlåtelse av andelar endast i den stat där överlåtaren har hemvist. När en överlåtelse ska anses ha skett anges inte i avtalet. Detta följer istället av intern rätt i respektive stat.

text: Följande sägs i punkt 31 av kommentaren till artikel 13.

text: If shares are alienated by a shareholder in connection with the liquidation of the issuing company or the redemption of shares or reduction of paid-up capital of that company, the difference between the proceeds obtained by the shareholder and the par value of the shares may be treated in the State of which the company is a resident as a distribution of accumulated profits and not as a capital gain. The Article does not prevent the State of residence of the company from taxing such distributions at the rates provided for in Article 10: such taxation is permitted because such difference is covered by the definition of the term “dividends” contained in paragraph 3 of Article 10 and interpreted in paragraph 28 of the Commentary relating thereto, to the extent that the domestic law of that State treats that difference as income from shares.

text: HFD 2012 ref. 20

text: Högsta förvaltningsdomstolen har funnit att kapitalvinst som uppkommit med anledning av likvidationen av ett peruanskt bolag omfattades av artikeln om realisationsvinst i skatteavtalet. Av domskälen framgår att enligt tolkningsregeln i avtalets artikel II § 2 ska, såvitt inte sammanhanget kräver något annat, ett avtalsuttryck vars innebörd inte särskilt har angivits anses ha den betydelse som uttrycket har enligt gällande skattelag i den tillämpande staten. Tolkningsregeln innebär att man i första hand med ledning av avtalets terminologi i övrigt, dess uppbyggnad och systematik, den aktuella bestämmelsens funktion, tillkomst och historiska sammanhang samt andra sådana förhållanden ska försöka klarlägga vad som kan anses ha varit de avtalsslutande parternas avsikt. Enligt Högsta förvaltningsdomstolen var det inte möjligt att på detta sätt bestämma under vilken avtalsartikel utskiftningslikviden skulle hänföras. Ledning fick därför sökas i den interna rätten. Enligt svensk rätt gäller att andelar i ett företag anses avyttrade om företaget träder i likvidation. Uttrycket vinst vid försäljning i artikel X fick därmed anses innefatta även vinst som uppkommit för delägaren vid bolagslikvidation.

text: HFD 2015 ref. 24

text: I ett överklagat förhandsbesked skulle en begränsat skattskyldig person med hemvist i Schweiz få en återbetalning från ett bolag hemmahörande i Luxemburg med anledning av inlösen av kvalificerade andelar i bolaget. En begränsat skattskyldig fysisk person är skattskyldig för kapitalvinst på bl.a. delägarrätter om han vid något tillfälle under det kalenderår då avyttringen sker eller under de föregående tio kalenderåren har varit bosatt i Sverige eller stadigvarande vistats här (

text: 3 kap. 19 §

text: IL).

text: För utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag finns särskilda regler i

text: 57 kap.

text: IL. Dessa innebär bl.a. att som utdelning behandlas även vinst vid minskning av aktiekapital med indragning av aktier och vinst vid överlåtelse till ett aktiebolag av dess egna aktier. Skatterättsnämnden ansåg att det förhållandet att vinst vid inlösen av kvalificerade andelar ska behandlas som utdelning vid tillämpning av 57 kap. inte ändrade bedömningen att det var fråga om kapitalvinst.

text: Skatterättsnämnden ansåg att det inte med säkerhet gick att bestämma under vilken artikel i skatteavtalet med Schweiz som vinst vid inlösen av kvalificerade andelar skulle hänföras. Enligt artikel 3 § 2 i avtalet får därför ledning sökas i den interna rätten. Vinst vid inlösen av kvalificerade andelar är en kapitalvinst på grund av avyttring av andelarna. Uttrycket vinst på grund av avyttring av aktie eller annan andel eller rättighet i bolag i artikel 13 § 4 i skatteavtalet får därmed anses innefatta även vinst som uppkommer vid inlösen av kvalificerad andel. Vinsten skulle därför hänföras till realisationsvinst. Högsta förvaltningsdomstolen gjorde samma bedömning som Skatterättsnämnden och fastställde förhandsbeskedet.

text: Förhandsbesked den 21 juni 2005, dnr 38/05/D

text: I ett förhandsbesked ägde sökanden samtliga aktier i ett schweiziskt bolag. Bolaget skulle likvideras. I Sverige behandlas likvidationen som en avyttring av aktierna enligt

text: 44 kap. 7 §

text: IL. I Schweiz beskattas utbetalning på grund av likvidationen som utdelning och källskatt tas ut med 15 procent. Frågan var om sökanden enligt skatteavtalet hade rätt till avräkning av den schweiziska skatten. Av förhandsbeskedet framgår att med utdelning avses enligt artikel 10 § 3 bl.a. inkomst aktier. Därmed förstås enligt kommentaren till OECD:s modellavtal bl.a. vinst vid likvidation (jfr punkt 28 av kommentaren till artikel 10 och punkt 31 av kommentaren till artikel 13). Med hänsyn härtill fann nämnden att inkomsten enligt avtalet skulle behandlas som utdelning och att sökanden därför var berättigad till avräkning för den schweiziska skatten enligt artikel 25. Förhandsbeskedet överklagades inte.

text: 3.4 EU-rätt

text: Unionsmedborgarna ska ha de rättigheter och skyldigheter som föreskrivs i fördragen (

text: artikel 20 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , EUF-fördraget).

text: Alla restriktioner för kapitalrörelser mellan medlemsstater samt mellan medlemsstater och tredjeland är förbjudna (

text: artikel 63 EUF-fördraget

text: Bestämmelserna i artikel 63 ska inte påverka medlemsstaternas rätt att tillämpa sådana bestämmelser i sin skattelagstiftning som skiljer mellan skattebetalare som har olika bostadsort eller som har investerat sitt kapital på olika ort eller att vidta åtgärder som är motiverade med hänsyn till allmän ordning eller allmän säkerhet. Dessa åtgärder och förfaranden får inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller en förtäckt begränsning av den fria rörligheten för kapital och betalningar (artikel 65).

text: 4 Bedömning

text: Vilken artikel i OECD:s modellavtal som är tillämplig på utbetalning i samband med ett bolags likvidation och vid inlösen eller återköp av aktier framgår inte uttryckligen av avtalstexten. Av den allmänna tolkningsregeln i modellavtalet framgår att när det saknas en definition av ett begrepp får det anses ha den betydelse det har enligt skattelagstiftningen i den tillämpande staten och det får därmed styra vilken av artiklarna som är tillämplig i det enskilda fallet (artikel 3 punkt 2). Detta synsätt stöds även av rättspraxis (jfr

text: HFD 2012 ref. 20

text: och

text: HFD 2015 ref. 24

text: ). Vilken artikel som ska tillämpas blir därmed beroende av om utbetalningen ska beskattas enligt

text: inkomstskattelagen

text: eller enligt

text: kupongskattelagen

text: 4.1 Obegränsat skattskyldiga fysiska personer

text: En obegränsat skattskyldig person som får en utbetalning i samband med ett bolags likvidation och vid inlösen eller återköp av aktier anses ha avyttrat andelarna (

text: 44 kap. 7 §

text: IL och

text: RÅ 1997 ref. 43

text: 57 kap. 2 §

text: IL). Det förhållandet att vinst vid inlösen och återköp av kvalificerade andelar ska behandlas som utdelning vid tillämpning av 57 kap. ändrar dock inte bedömningen att det är fråga om kapitalvinst (

text: HFD 2015 ref. 24

text: ). Skatteverket anser därför att vid tillämpningen av skatteavtal ska artikeln om kapitalvinst (artikel 13) tillämpas i dessa fall om det aktuella skatteavtalets lydelse överensstämmer med lydelsen i OECD:s modellavtal.

text: 4.2 Begränsat skattskyldiga fysiska personer

text: En begränsat skattskyldig person är skattskyldig enligt

text: kupongskattelagen

text: för utbetalning i samband med ett svenskt aktiebolags likvidation samt vid inlösen och återköp av aktier i ett svenskt bolag (

text: 2 § andra stycket

text: KupL). Om händelsen inträffar inom tio år efter det år då personen upphörde att vara bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige kan inkomsten även vara skattepliktig enligt tioårsregeln i

text: inkomstskattelagen

text: 3 kap 19 §

text: IL). I de aktuella situationerna anser Skatteverket att

text: kupongskattelagen

text: kupongskattelagen

text: ska inkomsten beskattas som utdelning (

text: 2 §

text: KupL). Skatteverket anser att detta innebär att artikeln om utdelning (artikel 10) är tillämplig för Sveriges del i de fall det aktuella skatteavtalets lydelse överensstämmer med lydelsen i OECD:s modellavtal.

text: Om en begränsat skattskyldig person får en utbetalning i samband med ett utländskt bolags likvidation, inlösen eller återköp av aktier är däremot inte

text: kupongskattelagen

text: tillämplig. Det innebär att det är fråga om avyttring enligt

text: inkomstskattelagen

text: om tioårsregeln är tillämplig (

text: 3 kap. 19 §

text: IL). Skatteverket anser därför att vid tillämpningen av skatteavtal ska artikeln om kapitalvinst (artikel 13) tillämpas för Sveriges del i de fall det aktuella skatteavtalets lydelse överensstämmer med lydelsen i OECD:s modellavtal (jfr Skatterättsnämndens förhandsbesked den 21 juni 2005, dnr 38/05/D).

text: 4.2.1 Beskattningsbart belopp enligt

text: kupongskattelagen

text: Om en begränsat skattskyldig person har betalat in för mycket kupongskatt i samband med likvidation, inlösen eller återköp av aktier får återbetalning av kupongskatten göras. Enligt

text: kupongskattelagen

text: får avdrag för anskaffningskostnaden för aktierna göras i samband med återbetalningen (

text: 27 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: KupL). En obegränsat skattskyldig person får i samma situation göra avdrag för omkostnadsbeloppet vid kapitalvinstberäkningen (

text: 44 kap. 13 §

text: IL).

text: Innebörden av begreppen ”anskaffningskostnad” och ”omkostnadsbelopp” i äldre skattelagstiftning är ibland oklar eftersom begreppen inte har använts på ett konsekvent sätt. Mot bakgrund av detta och att EUF-fördragets bestämmelser om fri rörlighet för kapital förbjuder restriktioner för kapitalrörelser anser Skatteverket att begränsat skattskyldiga personer ska beräkna sin anskaffningskostnad enligt samma principer som obegränsat skattskyldiga ska beräkna sitt omkostnadsbelopp på samma aktier.

text: Enligt EU-rätten är alla restriktioner för kapitalrörelser mellan medlemsstater samt mellan medlemsstater och tredjeland är förbjudna. Om det är fråga om utbetalning p.g.a. andelar i ett onoterat bolag har den som beskattas enligt

text: inkomstskattelagen

text: rätt till nedsättning av det beskattningsbara beloppet till fem sjättedelar (

text: 42 kap. 15 a §

text: IL). Någon sådan nedsättning är inte möjlig enligt

text: kupongskattelagen

text: . Skatteverket anser dock att även en begränsat skattskyldig har, med stöd av EU-rätten, rätt till en nedsättning av det beskattningsbara beloppet till fem sjättedelar.

text: 4.2.2 Beskattningsbart belopp enligt skatteavtal

text: Enligt

text: kupongskattelagen

text: avses med utdelning en utbetalning i samband med likvidation, inlösen och återköp. Utdelningens belopp ska i dessa fall bestämmas till skillnaden mellan utbetalningen och omkostnadsbeloppet vilket innebär att den del av utbetalningen som motsvarar omkostnadsbeloppet inte ska ses som utdelning. Enligt utdelningsartikeln i OECD:s modellavtal begränsas källstatens beskattning av fysiska personer till högst 15 procents skatt av utdelningens bruttobelopp. Av kommentarerna till modellavtalet framgår att utbetalningar som utgör återbäring av kapital normalt inte anses som utdelning (punkt 28 av kommentaren till artikel 10). Skatteverket anser därför att utdelningens bruttobelopp i dessa fall ska anses vara den del av utbetalningen som överstiger omkostnadsbeloppet, d.v.s. samma belopp som ses som utdelning enligt

text: kupongskattelagen

text: Exempel: begränsning av skatt enligt

text: kupongskattelagen

text: och skatteavtal

text: Pernilla, som är begränsat skattskyldig i Sverige, får en utbetalning från det svenska onoterade bolaget X med 100 i samband med bolagets likvidation. Pernillas omkostnadsbelopp är 20. Kupongskatt ska då tas ut med 24 ([100-20] x 30 %) men eftersom en begränsat skattskyldig person inte får beskattas hårdare än en obegränsat skattskyldig person i samma situation ska inkomsten med stöd av EU-rätten kvoteras till fem sjättedelar innan skatten tas ut. Det innebär att skatten uppgår till 20 ([80 x 5/6] x 30 %).

text: Enligt gällande skatteavtal får Sverige beskatta utdelningens bruttobelopp med 15 procent. Utdelningens bruttobelopp är 80 (100-20). Skatteavtalet begränsar därmed den skatt som Sverige får ta ut till 12.

text: 4.3 Ändrat ställningstagande

text: 130 598782-04/111

text: 131 762330-13/111

text: kupongskattelagen


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 185963-18/111

nyckelord:
Förvaltningsrätt & förfarande
Inkomstskatt

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Uppgiftsskyldighet enligt CRS och DAC 2 om en person har mer än ett skatterättsligt hemvist under året

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: I kontrolluppgiften ska rapporteras uppgifter om samtliga stater eller jurisdiktioner där personen har hemvist. Skatteverket anser dock att det endast är de stater eller jurisdiktioner där personen har skatterättsligt hemvist vid årets slut som ska rapporteras i kontrolluppgiften.

type: stycke

text: Skatteverket anser vidare att även om personen inte har haft skatterättsligt hemvist i staten eller jurisdiktionen från början av kalenderåret ska kontrolluppgiften innehålla uppgifter om belopp som har betalats ut eller tillgodoräknats under hela året.

text: Ovanstående gäller oavsett om rapporteringen avser konton som innehas av fysiska personer, enheter eller rapportering av personer med bestämmande inflytande i en enhet.

text: 2 Frågeställning

text: Ett finansiellt institut har kommit fram till att en person har haft skatterättsligt hemvist i mer än en stat eller jurisdiktion under hela eller del av det kalenderår som rapporteringen avser. Frågan gäller om samtliga stater eller jurisdiktioner ska rapporteras i kontrolluppgiften.

text: Frågan är också vilka belopp som ska rapporteras om en person inte har haft hemvist i en stat eller jurisdiktion under hela kalenderåret.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Med automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton (CRS samt DAC 2) avses

text: OECD:s globala standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton (CRS)

text: Rådets direktiv

text: av den 9 december 2014 om ändring av direktivet

text: vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning, i svensk rätt (DAC 2).

text: Definitioner och regler för granskning av rapporteringspliktiga konton med anledning av CRS och DAC 2 finns i lag (

text: ) om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton (IDKAL).

text: Med hemvist i annan stat eller jurisdiktion avses att en fysisk person (inklusive dödsbo efter en sådan) eller en enhet har sin skatterättsliga hemvist i en annan stat eller jurisdiktion enligt den statens eller jurisdiktionens lagstiftning. Begreppet hemvist i IDKAL har en annan betydelse än det hemvistbegrepp som används i de skatteavtal som Sverige har ingått med olika stater och jurisdiktioner.

text: Om en enhet inte har någon skatterättslig hemvist ska den behandlas som om den har sin skatterättsliga hemvist i den stat eller jurisdiktion där platsen för dess faktiska företagsledning finns (2 kap. 14 § IDKAL). Av lagkommentaren till denna paragraf framgår också att ett svenskt aktiebolag kan ha hemvist i en annan stat eller jurisdiktion enligt den interna rätten i denna stat eller jurisdiktion därför att det har sin verkliga ledning där. Samtidigt har det enligt svensk intern rätt alltid hemvist och är obegränsat skattskyldig i Sverige (

text: prop. 2015/16:29 s. 173

text: Med annan stat eller jurisdiktion menas en annan stat eller jurisdiktion än Sverige eller USA (2 kap. 22 § IDKAL).

text: Av 4 – 7 kap. IDKAL framgår vad ett finansiellt institut ska göra vid sin granskning av ett finansiellt konto. Väsentligt vid granskningen är att ta fram var kontohavaren har sitt skatterättsliga hemvist. Förfarandet skiljer sig lite åt beroende på om det är ett:

text: befintligt konto som innehas av en fysisk person (kap. 4)

text: nytt konto som innehas av en fysisk person (kap. 5)

text: befintligt konto som innehas av en enhet (kap. 6)

text: nytt konto som innehas av en enhet (kap. 7)

text: Ett rapporteringsskyldigt finansiellt institut får inte förlita sig på uppgifter i intygande eller annan dokumentation om tillförlitligheten kan ifrågasättas (8 kap. 8 § IDKAL ).

text: Det finansiella institutet ska inhämta ett intygande och ny styrkande dokumentation om omständigheterna förändras och om det finansiella institutet kan anta att tidigare dokumentation är oriktig eller att den inte är tillförlitlig (4 kap. 1-2 §§, 5 kap. 2 §, 6 kap.5 § och 7 kap. 5 § IDKAL).

text: Reglerna om kontrolluppgifter med anledning av CRS och DAC 2 finns i

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: SFL.

text: För rapporteringspliktiga konton ska i kontrolluppgiften bl.a. uppgift lämnas om vilken eller vilka stater eller jurisdiktioner som en person kan antas ha skatterättsligt hemvist i enligt den granskning som ska ske av det finansiella kontot (

text: 22 b kap. 5 § 2

text: SFL).

text: För ett rapporteringspliktigt konto ska saldo eller värde vid årets utgång anges i kontrolluppgiften. Uppgift ska även i förekommande fall lämnas om ränta, utdelning och annan avkastning och dessutom om ersättning från försäljning eller inlösen eller belopp som har tillgodoräknats kontot under året (22 b kap. 5 § 4 och 6-8 §§ SFL).

text: Om en passiv icke-finansiell enhet har ett rapporteringspliktigt konto och denna enhet har en eller flera personer med bestämmande inflytande som har hemvist i annan stat eller jurisdiktion ska uppgift även lämnas om skatterättsligt hemvist för dessa personer (

text: 22 b kap. 5 § 5

text: SFL).

text: Kontrolluppgifter ska lämnas för varje kalenderår och ska ha kommit in till Skatteverket senast den 15 maj året efter kalenderåret (24 kap. 1 och 2 a §§ SFL)

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Rapportering av hemvist i mer än en stat eller jurisdiktion

text: Med skatterättsligt hemvist i en annan stat eller jurisdiktion avses den skatterättsliga hemvisten enligt den statens eller jurisdiktionens interna lagstiftning. Detta kan leda till att en person både anses ha skatterättsligt hemvist i Sverige och en annan stat liksom att en person kan ha skatterättsligt hemvist i flera olika stater och jurisdiktioner.

text: Kontrolluppgifter med anledning av CRS och DAC 2 ska lämnas för varje annan stat eller jurisdiktion där en person har skatterättslig hemvist, förutom Sverige eller USA. I definition ingår inte USA eftersom en person som räknas som en amerikansk person istället omfattas av rapporteringsplikt gentemot USA med anledning av det s.k. FATCA-avtalet.

text: Om det finansiella institutet får uppgifter om eller har skäl att tro att de uppgifter som kontohavaren har lämnat inte längre stämmer räknas detta som en förändrad omständighet. Det kan t.ex. vara att det finansiella institutet får en uppgift om att kontohavaren har en ny adress i en annan stat eller jurisdiktion. Denna förändrade omständighet innebär att det finansiella kontot ska granskas på nytt. Ett nytt intygande eller styrkande dokumentation ska inhämtas för att det finansiella institutet ska kunna bestämma i vilken eller vilka jurisdiktioner som kontohavaren numera har skatterättslig hemvist i. Den nya granskningen som genomförs kan leda till att det finansiella institutet kan konstatera att personen har haft skatterättsligt hemvist i mer än en stat eller jurisdiktion under året.

text: I kommentaren till ”Standard for Automatic Exchange of Financial Account Information in Tax Matters” (CRS-kommentaren) finns förklaringar hur CRS ska tolkas. I kommentaren till avsnittet om allmänna krav avseende åtgärder för kundkännedom finns en punkt om identifiering och rapportering av konton. Av punkt 2 framgår att när ett konto har blivit identifierat som ett rapporteringspliktigt konto ska det rapporteras utifrån dess status vid kalenderårets utgång. Det anges även att ett konto när det har blivit identifierat som ett rapporteringspliktigt konto ska rapporteras som om det varit detta under hela kalenderåret. I punkt 3 ges även två exempel på hur granskningen ska fullföljas (punkten 2 och 3 i kommentaren till avsnitt II i CRS, s. 106, utgåva 2).

text: Enligt de allmänna reglerna om kontrolluppgifter gäller att dessa lämnas för ett helt kalenderår. När det gäller rapportering avseende CRS och DAC 2 anges att saldo eller värde ska lämnas vid årets slut och att uppgift om ränta, utdelning försäljning m.m. avser utbetalningar under hela året. Enligt Skatteverket får detta uppfattas som att uppgifterna som lämnas avser förhållandet vid årets slut. Skatteverket anser därför att det endast är de stater eller jurisdiktioner där personen har skatterättsligt hemvist vid årets slut som ska rapporteras i kontrolluppgiften.

text: Detta innebär att om den nya granskningen ovan leder till att det finansiella institutet kan konstatera att personen har skatterättsligt hemvist i mer än en stat eller jurisdiktion vid årets slut ska samtliga dessa stater eller jurisdiktioner rapporteras i kontrolluppgiften.

text: Exempel 1

text: Vid årets början har Anna hemvist i Danmark. Under året tillbringar Anna så mycket tid i Norge att Anna enligt Norges interna rätt anses ha hemvist även där. Vid årets slut har Anna hemvist i både Danmark och Norge. I de kontrolluppgifter som ska lämnas för Anna ska både Danmark och Norge redovisas som hemvistland.

text: 4.2 Rapportering av hemvist i en stat eller jurisdiktion under del av året

text: Granskningen kan även leda till att det finansiella institutet kan konstatera att personen har haft skatterättsligt hemvist i en stat eller jurisdiktion under en viss del av året och i en annan stat eller jurisdiktion under en annan del av året. Av lagtext eller förarbeten framgår inte hur rapporteringen ska ske om denna situation uppstår.

text: Av tidigare beskrivna punkt i CRS-kommentaren framgår att ett konto när det har blivit identifierat som ett rapporteringspliktigt konto ska rapporteras som om det varit detta under hela kalenderåret. (punkten 2 och 3 i kommentaren till avsnitt II i CRS, s. 106, utgåva 2).

text: I kommentaren till avsnittet om hur ett befintligt konto för en fysisk person ska granskas finns även en punkt som handlar om vad ett finansiellt institut ska göra om det får information om ändrade omständigheter. Här finns även två exempel på hur granskningen ska fullföljas (punkten 13 i kommentaren till avsnitt III i CRS, s. 115, utgåva 2).

text: Av dessa exempel framgår att en kontohavare har haft skatterättsligt hemvist i land X. Fem år senare flyttar kontohavaren till land Y och uppger ny adress. Om banken begär och får in intygande och styrkande dokumentation som visar att kontohavarens skatterättsliga hemvist nu är Y ska banken behandla kontohavaren som att denne har hemvist i Y. Om banken däremot inte får in något intygande måste den göra en granskning enligt bestämmelserna som gäller befintliga lågvärdekonton och ska behandla kontohavaren som bosatt i åtminstone Y med anledning av den nya adressen.

text: I CRS-kommentaren till avsnittet om granskning av en fysisk person med ett nytt konto finns även en punkt som handlar om hur hemvist i flera stater eller jurisdiktioner ska behandlas. Även här finns två exempel hur en persons skatterättsliga hemvist ska bestämmas (punkt 5 och 6 i kommentaren till avsnitt IV, s. 128, utgåva 2).

text: Av dessa exempel framgår att en person har stadigvarande bostad och skatterättslig hemvist i land A men personen har även vistats mer än sex månader i land B. Av de interna reglerna i land B framgår att personen anses ha hemvist i land B. Detta får till konsekvens att personen anses ha hemvist i både land A och B. Om personen endast vistats ett fåtal veckor i land B och inte uppfyller land B:s krav för hemvist ska personen endast anses ha hemvist i land A.

text: Skatteverket uppfattar att exemplen i kommentaren till CRS visar granskningsproceduren för att bestämma den skatterättsliga hemvisten. Däremot går det inte att utläsa hur rapporteringen av hemvist ska göras om en person har hemvist i en stat eller jurisdiktion under en del av kalenderåret och en annan stat eller jurisdiktion under en annan del av kalenderåret.

text: Såsom ovan angivits ska rapportering avseende CRS och DAC 2 avse saldo eller värde vid årets slut och avkastning ska avse utbetalningar under hela året. Enligt Skatteverkets uppfattning får detta uppfattas som att uppgifterna som lämnas avser förhållandet vid årets utgång.

text: Skatteverket anser att detta även får till följd att oavsett att personen inte har haft skatterättsligt hemvist i staten eller jurisdiktionen från början av året ska kontrolluppgiften innehålla uppgifter som avser bruttobelopp som har betalats ut eller tillgodoräknats under hela året.

text: Exempel 2

text: Under perioden januari – maj har Bertil hemvist i Finland. I maj flyttar Bertil från Finland till Tyskland. Enligt Finlands interna rätt anses inte Bertil ha hemvist där efter flytten. Vid årets slut har Bertil därför endast hemvist i Tyskland. I de kontrolluppgifter som ska lämnas för Bertil ska Tyskland redovisas som hemviststat. I kontrolluppgiften ska uppgifter om kontot redovisas för hela året.

text: 4.3 Rapportering för personer med bestämmande inflytande

text: Om det rapporteringspliktiga kontot innehas av en passiv icke-finansiell enhet och enheten har en eller flera personer med bestämmande inflytande som har hemvist i en annan stat eller jurisdiktion ska uppgift även lämnas om dessa personer (

text: 22 b kap. 5 § 5

text: SFL). Skatteverket anser att ovanstående tillämpning även gäller för dessa personer.

text: 4.4 Rapportering för enheter

text: Skatteverket anser att de bedömningar som görs i detta ställningstagande i tillämpliga delar även ska gälla för enheter.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 188549-19/111

status: upphävt

title: Registrering i folkbokföringen av uppgifter om identitet, familj m.m. med stöd av handlingar från Bangladesh

text: Nytt: 2021-11-02

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2021-11-01, dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: I Bangladesh finns inget enhetligt civilregister som fungerar och det finns heller ingen central databas att kontrollera utfärdade handlingar mot. I stället registreras födslar, dödsfall och civilstånduppgifter hos olika avdelningar vid de lokala myndigheterna. Det förekommer en omfattande produktion och handel med förfalskade handlingar och äkta handlingar med falsk information i Bangladesh.

text: Skatteverket bedömer därför att en handling som är utfärdad av en bangladeshisk myndighet normalt inte styrker de uppgifter som framgår av handlingen, exempelvis en födelse, ett dödsfall, en civilståndsuppgift eller en relation till make, barn eller föräldrar när en person begär registrering eller ändring av personuppgifter i folkbokföringen.

text: Skatteverket anser att ett nationellt identitetskort från Bangladesh inte styrker en persons identitet i ett folkbokföringsärende. Det är möjligt att manipulera informationen i identitetskorten och det finns uppgifter om att det kan ske i utbyte mot mutor. Skatteverket kan därför inte kontrollera personuppgifterna i identitetskorten eftersom falsk information kan ha förts in i en äkta handling.

text: Innan bangladeshiska pass utfärdas gör polisen ingående kontroller av ansökan för att säkerställa sökandens identitet. Enligt Sveriges ambassad i Dhaka förekommer inte förfalskade pass särskilt ofta. Passen är utfärdade enligt ICAO:s standard och har kontrollerbara säkringar. Skatteverket anser därför att ett bangladeshiskt pass normalt styrker innehavarens identitet om det är utfärdat på ett ur identitetssynpunkt säkert sätt.

text: När en person flyttar till Sverige första gången kan Skatteverket registrera personuppgifter i folkbokföringen även om uppgifterna inte har styrkts med godtagbara handlingar, om sökanden har gjort det sannolikt att uppgifterna är korrekta.

text: 2 Frågeställning

text: Kan ett bangladeshiskt pass eller andra handlingar som är utfärdade av bangladeshisk myndighet styrka personuppgifter eller uppgift om t.ex. födelse, dödsfall, civilstånd eller relation till make, barn eller föräldrar vid begäran om registrering eller ändring i folkbokföringen?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Bakgrund

text: Bangladesh blev 1971 en självständig stat och landet är numera en parlamentarisk demokrati där det hålls demokratiska val. Parlamentet utser en president som i sin tur utnämner en statsminister. I Bangladesh domineras politiken av ständiga konflikter mellan landets två största partier, Bangladesh Nationalist Party (BNP) och Awami League (AL). Maktkampen mellan de två partierna innebär att mord, hot och våld med politiska motiv förekommer i stor utsträckning (Globalis.se, Länder, Bangladesh, 2017-02-19).

text: Korruptionen är utbredd och allmänt förekommande på alla nivåer av samhället i Bangladesh, och har varit så under lång tid. Det förekommer en omfattande produktion och handel med förfalskade handlingar och äkta handlingar med falsk information. Frånvaron av centrala register gör det lättare att skaffa äkta handlingar med falsk information, eftersom denna ofta inte blir kontrollerad mot andra register (Norge Landinfo, Temanotat Bangladesh: Politi og rettsvesen, 2013-07-04, s. 7). Enligt Sveriges ambassad i Dhaka är det lätt att skaffa sig falska handlingar såsom t.ex. födelse- och dödsattester samt äktenskapsbevis, skilsmässohandlingar och domar (Migrationsverket Bangladesh Falska handlingar, 2019-02-25 s. 7, Lifos dokumentnummer 42810).

text: Myndigheterna i Bangladesh initierade under 2010 ett nationellt elektroniskt system för registrering av födslar, Birth Registration Information System (BRIS), vilket skulle innebära en gradvis avveckling av den manuella registreringen av födslar och dödsfall. Databasen fungerar dock inte som tänkt utan födslar registreras hos olika avdelningar inom de lokala myndigheterna. De ska i sin tur föra in uppgifterna i BRIS, men det sker inte systematiskt. Än så länge är det enbart möjligt att registrera födslar i BRIS, inte dödsfall (Migrationsverket Bangladesh Falska handlingar, 2019-02-25 s. 5, Lifos dokumentnummer 42810).

text: I Bangladesh finns inget centralt nationellt register för registrering av äktenskap eller skilsmässor utan de registreras hos olika avdelningar vid olika myndigheter beroende på vilken religion man tillhör. Till exempel så registreras muslimska äktenskap och skilsmässor i ett register som upprätthålls av en muslimsk registrator (kazi) och sedan 2012 registrerar en lokal registrator (Hindu Marriage Registrator) hinduiska äktenskap och skilsmässor (Migrationsverket Bangladesh Falska handlingar, 2019-02-25 s. 5-6, Lifos dokumentnummer 42810).

text: Det är svårt att bedöma äktheten hos intyg och handlingar från Bangladesh eftersom det saknas ett fungerande civilregister och en central databas att kontrollera handlingar mot. Legalisering av handlingar kan göras av den utfärdande myndigheten, men informationen i de lokala registren är inte alltid tillförlitlig (Migrationsverket Bangladesh Falska handlingar, 2019-02-25 s. 11, Lifos dokumentnummer 42810).

text: Bangladeshiska regeringen utfärdar sedan oktober 2016 nationella identitetskort med biometrisk information. Identitetskorten är maskinläsbara och innehåller 32 typer av information om individen och 25 säkerhetsdetaljer. Födelseregistreringsnumret på 17 siffror är inte synligt på kortet men finns sparat i ett mikrochip. Ett unikt nummer på 10 siffror finns synligt på kortet. När ett nytt nationellt identitetskort utfärdas till en person beslagtas det gamla kortet. Det är fullt möjligt att ändra kortets information, men inte födelseregistreringsnumret. Det finns uppgifter att det är möjligt att ändra kortets information om innehavarens identitet i utbyte mot mutor (Migrationsverket Bangladesh Falska handlingar, 2019-02-25 s. 8, Lifos dokumentnummer 42810).

text: En vuxen person som ansöker om pass måste ha ett giltigt nationellt identitetskort eller ett giltigt födelsebevis med födelseregistreringsnumret på 17 siffror. Personen måste även vid ansökan om pass lämna in biometriska uppgifter så som fingeravtryck och fotografier till polisens passexpedition. Innan pass utfärdas besöker polisen den adress som personen uppgivit och undersöker uppgifterna i ansökan för att verifiera personens identitet. Alla typer av passhandlingar ska vara undertecknade med innehavarens namnteckning. För en person som är oförmögen att underteckna en passhandling ersätts dock namnteckningen med tumavtryck. Pass som utfärdats till minderåriga (spädbarn) saknar tumavtryck. I passhandlingen anges personens 17-siffriga födelseregistreringnummer som personligt nummer. Bangladesh ambassad i Stockholm uppger att en person kan få ett nytt födelseregistreringsnummer i samband med digitaliseringen som anges i en ny passhandling, men att det tidigare födelseregistreringsnumret då blir ogiltigt (Migrationsverket Bangladesh Falska handlingar, 2019-02-25 s. 9, Lifos dokumentnummer 42810).

text: Maskinläsbara pass infördes i Bangladesh 2010 och samtidigt etablerades en databas för passhandlingar. Det är dock möjligt att få ett äkta pass utfärdat via korrekt procedur men baserat på falsk information. Det kan ske genom falska uppgifter i underlag eller att falsk information registreras i passet efter mutor. Enligt Sveriges ambassad i Dhaka förkommer dock inte förfalskade pass särskilt ofta. (Migrationsverket Bangladesh Falska handlingar, 2019-02-25 s. 8-9, Lifos dokumentnummer 42810).

text: 3.2 Lagstiftning

text: Enligt

text: 1 § folkbokföringslagen (1991:481)

text: innebär folkbokföring fastställande av en persons bosättning samt registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden som enligt lagen (

text: ) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet, FdbL, får förekomma i folkbokföringsdatabasen.

text: Av förarbetena (

text: prop. 1994/95:94 s. 14

text: ff.) framgår att registrering i folkbokföringen även omfattar en viss prövning av uppgifterna. För att ett utdrag ur folkbokföringen ska kunna lämnas i syfte att styrka en uppgift om födelse, dödsfall eller civilstånd måste uppgifternas riktighet ha fastställts.

text: Av 2 kap. 3 § punkt 2, 3, 8, 9, 10 och 13 FdbL framgår att Skatteverket i folkbokföringsdatabasen får behandla uppgifter om namn, födelsetid, medborgarskap, civilstånd, relationer till make, barn och föräldrar samt dödsfall för de ändamål som anges i 1 kap. 4 § FdbL. Ett grundläggande krav är, enligt 1 kap. 3 § FdbL och artikel 39 EU:s dataskyddsförordning, att databasen innehåller riktiga och aktuella personuppgifter.

text: Av

text: 37 § förvaltningslagen (2017:900)

text: , FL, framgår att Skatteverket får ändra ett beslut i folkbokföringen om det är felaktigt på grund av att det tillkommit nya omständigheter eller av någon annan anledning. Ett gynnande beslut får bara ändras till nackdel för enskild part under vissa förutsättningar. Skatteverket ska dessutom enligt

text: 38 §

text: FL ändra ett beslut som anses vara uppenbart felaktigt i något väsentligt hänseende på grund av att det tillkommit nya omständigheter eller av någon annan anledning. En förutsättning är att beslutet kan ändras snabbt och enkelt utan att det blir till nackdel för någon enskild part. Ett beslut ändras enligt 37 § och 38 § FL efter begäran av den enskilde eller på eget initiativ av Skatteverket.

text: 3.3 Rättsfall

text: RÅ 2000 not 122

text: Skatteverket ska som registreringsmyndighet inte göra någon självständig långtgående prövning av uppgifter som ska registreras i folkbokföringen då det är fråga om massärenden. Skatteverket har vid registrering i flertalet fall att utgå från lätt konstaterbara fakta. Om registreringsunderlaget är bristfälligt eller oklarheter förekommer bör någon registrering inte ske.

text: HFD 2019-03

text: -04, Mål

text: Stabiliteten när det gäller registrerade identitetsuppgifter i folkbokföringen är av så central betydelse att beviskravet för att ändra sådana uppgifter måste vara högt. För att få bifall till en begäran om ändring av registrerade identitetsuppgifter måste den enskilde presentera bevisning som innebär att det klart framgår att de nya uppgifterna är riktiga. Vid bevisvärderingen ska beaktas om den enskilde på ett tillfredsställande sätt kan förklara varför de tidigare uppgifterna lämnats samt i vilka avseenden eventuella handlingar och annan bevisning som åberopats till stöd för dem är felaktiga.

text: KR i Stockholm 2016-08-15, mål nr 3175-16

text: En man från Bangladesh ansökte om att få en relation till ett barn fött den 10 december 2013 registrerad i folkbokföringen. Till stöd för ansökan visade han upp två födelsebevis, vigselhandlingar och kopior av bangladeshiska pass. Födelsebevisen var utfärdade drygt tre månader respektive drygt ett år efter det uppgivna födelsedatumet. Kammarrätten fann, i likhet med förvaltningsrätten, att födelsebevisens bevisvärde var lågt. Av en kopia av barnets pass framgick att sökanden var barnets far, men inte heller den uppgiften ensam eller tillsammans med födelsebevisen ansågs styrka relationen. Vigselhandlingarna angav att mannen var gift med en kvinna i Bangladesh den 22 mars 2013. Kammarrätten ansåg att vigselhandlingarna, som var av enkel beskaffenhet och innehöll ett flertal stavfel, inte styrkte att sökanden var gift vid tidpunkten för barnets födelse. Inte heller den omständigheten att äktenskapet angavs i kopian av kvinnans passhandling styrkte giftermålet.

text: FR i Stockholm 2016-05-12, mål nr 8701-16

text: En man, född 1959, ansökte om att få registrera en avliden kvinna som sin mor i folkbokföringen. Till stöd för sin ansökan visade han upp en födelseattest från Bangladesh, av vilken det framgick att hans födelse registrerades först den 2 juni 2009. Mannen visade även upp ett antal handlingar från Migrationsverket. Uppgifterna i handlingarna byggde på uppgifter som mannen själv lämnat till Migrationsverket. Förvaltningsrätten konstaterade att en person som begär att uppgift om familjerelation ska registreras folkbokföringen har bevisbördan. Är registreringsunderlaget bristfälligt eller förkommer oklarheter bör inte någon registrering ske. Förvaltningsrätten fann vid en samlad bedömning att mannen inte styrkt familjerelationen och därför saknades det förutsättningar att registrera den i folkbokföringen.

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Allmänt

text: Skatteverkets folkbokföring ska tillgodose samhällets behov av basuppgifter om en persons bosättning, identitet, familj m.m. och måste innehålla korrekta uppgifter. Det ställs därför höga krav på att de uppgifter som ska registreras i folkbokföringen är tillförlitliga. För att Skatteverket ska kunna bedöma om en handling är formellt och materiellt riktig måste handlingen visas upp i original eller som vidimerad kopia.

text: I Skatteverkets handläggning, som är av summarisk karaktär, är utgångspunkten att myndighetens bedömning ska utgå från lätt konstaterbara fakta. Det är sökanden som har bevisbördan för att det förhållande som önskas registrerat faktiskt föreligger. Det är därför inte tillräckligt att sökanden gör ett visst förhållande sannolikt utan det måste vara styrkt med godtagbara officiella handlingar. I de fall registreringsunderlaget är bristfälligt eller oklart ska någon registrering inte ske i folkbokföringen (

text: RÅ 2000 not.122

text: 4.2 Födelse- och dödsbevis samt civilståndshandlingar från Bangladesh

text: I Bangladesh finns inget enhetligt civilregister som fungerar och det finns heller ingen central databas att kontrollera utfärdade handlingar mot. I stället registreras födslar och dödsfall hos olika avdelningar inom de lokala myndigheterna. Även äktenskap och skilsmässor registreras av olika avdelningar vid olika myndigheter beroende på vilken religion personen tillhör. Den myndighet som har utfärdat en handling kan legalisera den, men de lokala registren är inte alltid tillförlitliga. I Bangladesh förekommer dessutom en omfattande produktion av och handel med förfalskade handlingar och äkta handlingar med falsk information. Det är lätt att skaffa äkta handlingar med falsk information eftersom det inte finns något enhetligt nationellt civilregister i Bangladesh.

text: Skatteverkets bedömer därför att en födelse, ett dödsfall, en civilståndsuppgift eller relation mellan barn och föräldrar normalt inte kan styrkas med handlingar från Bangladesh.

text: 4.3 Nationella identitetskort och passhandlingar från Bangladesh

text: Syftet med att utfärda biometriska nationella identitetskort är att förhindra förfalskningar och falsk information i identitetskorten. Det är ändå möjligt att manipulera information i identitetskorten och det finns uppgifter om att det kan ske i utbyte mot mutor.

text: Även om ett identitetskort synes vara korrekt utfärdat så kan inte Skatteverket kontrollera att personuppgifterna är riktiga eftersom falsk information kan ha förts in i en äkta handling. Skatteverket anser därför att ett nationellt identitetskort från Bangladesh inte styrker en person identitet i folkbokföringsärenden.

text: Vid utfärdande av bangladeshiska pass kontrollerar polisen underlaget och besöker den adress som sökanden uppgivit för att säkerställa sökandens identitet. Enligt Sveriges ambassad i Dhaka förekommer inte förfalskade pass särskilt ofta. Passen är utfärdade i enlighet med ICAO:s standard, har kontrollerbara säkringar och är därmed inte av enkel beskaffenhet. Skatteverket anser därför att ett bangladeshiskt pass normalt styrker innehavarens identitet om det är utfärdat på ett ur identitetsynpunkt säkert sätt.

text: När en person flyttar till Sverige första gången kan Skatteverket registrera personuppgifter i folkbokföringen även om uppgifterna inte har styrkts med godtagbara handlingar. Det gäller endast om sökanden gjort sannolikt att uppgifterna är korrekta.