identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 702489-04/113

title: Riktlinjer, avdragsrätt för sponsring

text: Se även Skatteverkets skrivelse 2009-05-20, dnr

text: 131 476491-09/111

text: angående Kultursponsring.

text: 1 Sammanfattning

text: Sponsringen får inte omfattas av förbudet mot avdrag för gåvor. Om sponsringen endast är avsedd att ge sponsorn förbättrad image och goodwill är den att betrakta som gåva och därmed inte avdragsgill.

text: Nuvarande regler och rättspraxis hindrar inte att det i det enskilda fallet görs en nyanserad bedömning av rätten till avdrag.

text: För avdrag krävs att sponsorn erhåller direkta motprestationer av den sponsrade. Avdrag medges endast för värdet av motprestationerna. S.k. sponsringspaket ses i avdragshänseende inte som en odelbar enhet. Varje del i paketet måste bedömas för sig.

text: Har sponsorn inte utnyttjat motprestationen, t.ex. tillgång till konferenslokaler eller rätt att använda en symbol i sin marknadsföring medges i normalfallet inte avdrag. Avdrag medges således inte enbart för dispositionsrätten.

text: I vissa speciella fall, utan direkt motprestation, kan sponsringsutgiften utgöra en avdragsgill indirekt omkostnad på grund av att det finns en stark anknytning mellan sponsorns och den sponsrades verksamheter. Vid utgifter för forskning och utveckling samt personalkostnad krävs inte heller direkt motprestation.

text: Storleken på företaget kan enligt Skatteverkets uppfattning påverka bedömningen om sponsringen är avdragsgill eller inte. I ett mindre företag kan det förekomma att sponsringskostnader i realiteten utgör privata levnadskostnader för företagsledaren eller närstående till denne och således inte är avdragsgilla i företaget annat än som lönekostnad.

text: 2 Bakgrund

text: Regeringen har på uppdrag av riksdagen undersökt möjligheterna till avdrag för s.k. sponsring. Resultatet presenterades i regeringens skrivelse 2003/04:175. I skrivelsen anges bl.a. att det för avdragsrätt inte spelar någon roll om det är idrott eller kultur som sponsras. Kritik har dock framförts mot att kultursponsringen missgynnas på grund av kravet på direkta motprestationer.

text: Regeringen anser i skrivelsen att nuvarande regler och rättspraxis inte hindrar att det i det enskilda fallet görs en nyanserad bedömning av rätten till avdrag och att hänsyn härvidlag ska tas till vad som i jämförelse med andra kostnader i näringsverksamheten utgör särdrag i fråga om sponsring. Vidare anges att det i princip är omöjligt att utforma regler om avdragsrätt som utesluter gränsdragningsproblematik och samtidigt är så flexibla att de täcker in alla fall där avdrag ska få göras.

text: Regeringen avslutar skrivelsen med att regeringen kommer att följa rättsutvecklingen på området och att Skatteverket avser att se över rekommendationerna på området.

text: Regeringen har den 25 november 2004 gett Skatteverket i uppdrag att lämna riktlinjer i fråga om rätten till avdrag för sponsring. Dessa riktlinjer ska presenteras senast den 30 juni 2005.

text: 3 Gällande rätt

text: 3.1 Vad är sponsring?

text: Sponsring som begrepp förekommer inte i

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, utan ordet används i dagligt tal som en samlingsbeteckning för ekonomiska bidrag från företag till idrott, kultur eller annan allmännyttig verksamhet.

text: I

text: RÅ 2000 ref. 31

text: I(Procordia), se bilaga 1, definierar Regeringsrätten sponsring enligt följande: "Med sponsring förstås i regel att ett företag (sponsorn) lämnar ekonomiskt stöd till en verksamhet av idrottslig, kulturell eller annars allmännyttig natur." Det konstateras även att det för ett aktiebolag föreligger en klar presumtion för att dess utgifter utgör omkostnader för intäkternas förvärvande eller bibehållande.

text: I avsaknad av någon särskild regel i IL faller frågan om avdragsrätt tillbaka på det allmänna stadgandet i 16 kap. l § IL att endast utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster är avdragsgilla. Med andra ord ska ett sponsringsbidrag förväntas leda till ökade eller bibehållna inkomster i den verksamhet som givaren bedriver för att avdragsrätt ska kunna aktualiseras.

text: 3.1.1 Sponsringspaket

text: Förekomsten av motprestationer och arten av dessa styr hur sponsringen ska rubriceras i kostnadshänseende och blir därmed avgörande för avdragsrätten. I många fall är motprestationen sammansatt i "paket" bestående av olika delar. Det förekommer exempelvis att idrottsföreningar erbjuder sponsringspaket som innehåller allt från reklamskyltar till fribiljetter. Avdrag som för driftkostnad kan då inte utan vidare medges för hela utgiften. Sponsringspaket ses i avdragshänseende inte som en odelbar enhet. Varje del i paketet måste bedömas för sig. Samtliga motprestationer måste värderas till sitt marknadsvärde. Detta är nödvändigt eftersom olika skattemässiga regler gäller för de olika kostnaderna. För att avdrag ska medges får en lämnad redogörelse av den erhållna motprestationen inte vara för allmänt hållen. När det gäller representation finns särskilda avdragsbegränsningar, se avsnitt 3.3.7.

text: 3.2 Avdragsrätt vid inkomsttaxeringen

text: 3.2.1 Allmänt om avdragsrätten

text: I IL finns inga särskilda bestämmelser om avdrag för sponsring.

text: I

text: 9 kap. 2 §

text: IL stadgas att utgifter för gåvor inte får dras av.

text: Huvudregeln,

text: 16 kap. 1 §

text: IL, är att "Utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster skall dras av som kostnad. Ränteutgifter och kapitalförluster skall dras av även om de inte är sådana utgifter."

text: Utgifter för sponsring kan vara avdragsgilla som reklam eller annan marknadsföring, representation, lokalkostnad, personalkostnad samt forskning och utveckling. I

text: 16 kap.

text: IL finns särskilda bestämmelser för vissa av dessa utgifter. I 2 § finns bestämmelser om representation och i 9 § finns bestämmelser om forskning och utveckling.

text: Ett sponsringsavtal kan vara muntligt. Ett skriftligt avtal medför att sponsorn får lättare att redovisa innehållet i avtalet och därmed göra sannolikt att utgifterna är avdragsgilla vid inkomsttaxeringen.

text: Avdrag för utgifter för sponsring medges om följande förutsättningar är uppfyllda:

text: • Utgiften utgör inte gåva,

text: • Sponsringsutgiften är avsedd att öka eller bibehålla företagets inkomster och

text: • Sponsorn erhåller en direkt motprestation från den sponsrade som förväntas ha ett marknadsvärde som motsvarar sponsringsutgiften eller att utgiften är en indirekt omkostnad på grund av att det finns en stark anknytning mellan sponsorns och den sponsrades verksamheter.

text: För representationsutgifter finns särskilda avdragsbegränsningar, se avsnitt 3.3.7.

text: För utgifter för forskning och utveckling krävs inte som villkor för avdragsrätt att sponsorn erhåller en direkt motprestation, se avsnitt 3.3.6.

text: 3.2.2 Gränsdragningen mot gåva

text: Vid bedömningen av avdragsrätt för sponsring är gränsdragningen mot gåva av avgörande betydelse. Det föreligger inte någon gåva i de fall då den sponsrade utfört motprestationer och värdet av dessa svarat mot det lämnade sponsringsbidraget. Sponsring helt utan motprestation anses som gåva och är då inte en avdragsgill kostnad enligt IL. Om den sponsrade exempelvis tillhandahåller annonsplats eller fribiljetter så har en motprestation lämnats. Detsamma gäller om sponsorn själv aktivt använder sig av sponsringsinsatsen i annonskampanjer, på förpackningar etc.

text: I

text: RÅ 2000 ref. 31

text: I uttalade Regeringsrätten att sponsring träffas av förbudet mot avdrag för gåvor om mottagaren inte tillhandahåller någon direkt motprestation och ersättningen inte heller avser en verksamhet hos mottagaren som har ett sådant samband med sponsorns verksamhet att ersättningarna kan ses som indirekta omkostnader i denna. Den omständigheten att sponsringen är ägnad att förbättra sponsorns goodwill och därigenom kan vara kommersiellt motiverad innebär enligt Regeringsrätten således inte i sig att sponsringen förlorar sin karaktär av gåva. Se 3.1.1 Sponsringspaket

text: Med detta menas att trots att sponsringsutgiften utgör omkostnad för intäkternas förvärvande eller bibehållande bortfaller avdragsrätten om sponsringsutgiften dessutom omfattas av förbudet mot avdrag för gåvor. Ett företag kan exempelvis öka sin försäljning genom bidrag till allmännyttiga ändamål. Bidraget syftar då till att skapa och förmedla en positiv bild av företaget i ett bredare sammanhang. Man brukar säga att företagets goodwill förbättras. Eftersom bidraget utgör en gåva tar emellertid avdragsförbudet i

text: 9 kap. 2 §

text: IL över den allmänna bestämmelsen om avdragsrätt i

text: 16 kap. 1 §

text: IL 1). Gåvor till hjälporganisationer är därmed normalt inte avdragsgilla.

text: Exempel på gåvor finns i RÅ 1968 fi 323 och RÅ 1968 fi 763. I det första fallet bekostade företaget en väggmålning i ortens församlingshem och hävdade att detta var en goodwillskapande åtgärd. I det andra fallet bekostades en keramikvägg i ett stadshus. Inget av företagen fick avdrag.

text: Om ersättningen är avdragsgill som indirekt omkostnad utgör inte någon del av sponsringsbidraget gåva. Avdrag medges därför för hela bidraget. Se avsnitt 3.3.2.

text: Undantag från avdragsförbudet mot gåvor gäller för reklamgåvor av mindre värde, för representationsgåvor i vissa fall samt för gåvor som har karaktär av personalkostnad (se Skatteverkets allmänna råd SKV A 2004:5). Representationsgåvor liknar reklamgåvor men är avsedda för en mindre krets än vad reklamgåvan är. För avdrag krävs inte att gåvan är en massgåva. För att avdrag ska kunna medges för representationsgåva fordras att gåvan har omedelbart samband med verksamheten i förvärvskällan och att beloppet är skäligt (jfr RÅ 1982 1:9) 2). Skälig avdragsgill kostnad för representationsgåva anses enligt Skatteverkets allmänna råd och meddelanden vara högst 180 kr/180 kr plus mervärdesskatt per person. Avdrag för representationsgåva till affärsförbindelser vid helger eller personliga högtidsdagar medges inte.

text: 3.2.3 Gränsdragningen mot medlemsavgifter

text: Enligt

text: 9 kap. 2 §

text: IL får utgifter för avgifter till föreningar och andra sammanslutningar som den skattskyldige är medlem i inte dras av. Är sponsorn enskild näringsidkare och den sponsrades motprestation består i att ge fritt medlemskap för sponsorn är sponsringsutgiften inte avdragsgill. Motsvarande gäller om sponsorn är ett handelsbolag och delägare erhåller fritt medlemskap.

text: Är däremot sponsorn ett aktiebolag och företagsledaren erhåller fritt medlemskap är sponsringsutgiften avdragsgill som lön. Företagsledaren beskattas för förmånen.

text: 3.2.4 Särskild lagreglering

text: I

text: 16 kap.

text: IL regleras avdragsrätt för vissa bidrag. De paragrafer som avses är 10, 11 och 12 §§. Här regleras avdragsrätten för bidrag till Stiftelsen Tekniska museet, avgifter och bidrag till Stiftelsen Svenska Filminstitutet och bidrag till regionala utvecklingsbolag eller dess moderbolag.

text: Dessa bidrag brukar inte inräknas i begreppet sponsring. Eftersom avdragsrätten är särskilt reglerad är inte rättspraxis avseende sponsring tillämplig på bidragen.

text: 3.3 Motprestation

text: 3.3.1 Direkt motprestation

text: Om marknadsvärdet av motprestationen understiger sponsringsutgiften medges avdrag endast för värdet av motprestationen. Överskjutande del ses som gåva och är inte avdragsgill. Se

text: RÅ 2000 ref. 31

text: I, bilaga 1.

text: Har sponsorn inte utnyttjat motprestationen, t.ex. tillgång till konferenslokaler eller rätt att använda en symbol i sin marknadsföring medges i normalfallet inte avdrag för denna del av sponsringsutgiften. Avdrag medges således inte enbart för dispositionsrätten 3).

text: Om det däremot är fråga om en indirekt omkostnad (se nedan i avsnitt 3.3.2) krävs inte någon direkt motprestation för avdragsrätt. Samma sak gäller utgifter för forskning och utveckling, se avsnitt 3.3.6.

text: 3.3.2 Indirekt omkostnad

text: Det kan finnas så stark anknytning mellan sponsorns och den sponsrades verksamheter att avdrag kan medges för sponsringsbidrag som mer indirekt kommer sponsorn tillgodo. Här krävs inte någon direkt motprestation (se avsnitt 3.3.1). I dessa fall tillämpas inte heller avdragsförbudet i

text: 9 kap. 2 §

text: IL.

text: Exempel på då avdrag för indirekt omkostnad medgetts finns i

text: RÅ 1976 ref. 127

text: I, se bilaga 1, där PLM medgavs avdrag för bidrag till kampanjerna "Håll Skåne rent" och "Håll Sundet rent". PLM var ensamtillverkare av engångsförpackningar i Sverige. Det fanns en opinionsbildning om engångsförpackningar som kunde få återverkningar på avsättningen av bolagets produkter. Bolagets medverkan till kampanjerna var därför ett led i bolagets förvärvsverksamhet.

text: Ett annat exempel finns i

text: RÅ 2000 ref. 31

text: II, se bilaga 1, där Falcon AB fick avdrag för sponsring i form av bidrag till Svenska Naturskyddsföreningen och Göteborgs ornitologiska Förening. Bidragen gick till projekt Pilgrimsfalk. Företaget gav därmed stöd till arbetet med att rädda pilgrimsfalken, som är företagets symbol och varumärke.

text: Däremot godtas inte bidrag till projekt av allmän natur som saknar egentligt samband med företagets förvärvsverksamhet.

text: 3.3.3 Ekonomiskt värde av motprestation

text: En del av bedömningen av avdragsrätten är att se till värdet av motprestationen. Det ekonomiska värdet är ofta svårt att mäta. I många fall är sambandet mellan verksamheten och bidragets syfte svårt att utröna. Förekomsten av och arten av motprestation styr hur sponsringen ska rubriceras i kostnadshänseende och är därmed avgörande för avdragsrätten eftersom det föreligger olika avdragsregler för skilda kostnadsslag.

text: I många fall består motprestationen av flera delar där varje del får bedömas för sig och hänföras till rätt kostnadsslag. För att avdrag ska medges för sponsringsutgiften krävs att motprestationens värde står i rimlig proportion till betalningen. I annat fall ska sponsringen helt eller delvis hänföras till gåva 4).

text: 3.3.4 Reklamkostnader

text: Det finns inte någon särskild reglering i IL av avdragsrätten för reklamkostnader. Om syftet med en sponsringsåtgärd är att åstadkomma eller främja avsättning av ett företags varor eller tjänster kan kostnaden anses vara en reklamkostnad.

text: Reklamkostnader anses allmänt syfta till att öka företagets försäljning. Om detta syfte föreligger och det kan påvisas ett direkt samband med företagets försäljning kan normalt avdrag medges för kostnaden. Tveksamheter i bedömningen kan uppkomma när kostnaden inte direkt avser produkten utan snarare företagets image eller att stärka ett varumärke och åtgärden dessutom inte har formen av traditionell reklam. Om utgiften endast är avsedd att ge sponsorn förbättrad image och goodwill är den inte avdragsgill, se avsnitt 3.2.2.

text: För att få avdrag för reklamutgifter krävs att reklamen vänder sig till sponsorns presumtiva kundkrets. Man gör här skillnad på om sponsorns verksamhet har lokal anknytning eller sträcker sig över t.ex. hela landet. Ofta krävs att reklamen ska vända sig till allmänheten 5).

text: Avdrag för sponsringsutgifter i form av pris i tävlingar som vänt sig till en utvald krets har vägrats eftersom marknadsföringen endast nått fram till ett fåtal presumtiva kunder 6). Motsatsen gäller för öppna tävlingar där marknadsföringen riktat sig till allmänheten 7).

text: 3.3.5 Personalkostnader

text: Personalkostnader är i princip alltid avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Detta gäller även förmåner som är skattefria för mottagaren.

text: Ett exempel på sponsring i form av personalkostnad är att sponsorn har erhållit ett antal s.k. greenfees för golfspel som motprestation och låter de anställda utnyttja dessa. Samma sak gäller biljetter till bio, teater och idrottsevenemang som sponsorn erhållit som motprestation och som utnyttjas av de anställda. De anställda beskattas som för löneförmån. Arbetsgivaravgifter ska betalas på förmånerna.

text: Om endast företagsledaren för sponsringsföretaget fritt får utnyttja den sponsrades anläggning betalar sponsorn företagsledarens privata levnadskostnader. Avdrag kan ändå medges som lönekostnad. Företagsledaren beskattas för löneförmån. Arbetsgivaravgifter ska betalas.

text: Sponsring kan också ske av personalförening med företagets anställda som medlemmar. I detta fall krävs inte en direkt motprestation. Det förutsätts nämligen att anställda ger arbetsgivaren motprestationer i form av arbete. Det blir i realiteten fråga om ökade löneförmåner. Någon prövning om utgifterna är för inkomsternas förvärvande och bibehållande ska därför inte göras. De anställda som erhållit förmånerna ska beskattas och arbetsgivaravgifter ska betalas såvida förmånerna inte är att hänföra till s.k. personalvårdsförmåner.

text: 3.3.6 Forsknings- och utvecklingskostnader

text: Avdragsrätten för forskning och utveckling regleras i

text: 16 kap. 9 §

text: IL: "Utgifter för forskning och utveckling som har eller kan antas få betydelse för näringsverksamheten skall dras av. Detta gäller även utgifter för att få information om sådan forskning och utveckling."

text: Det krävs inte för avdragsrätt att forskningen sker i företaget. Sponsorn kan därför utbetala ett sponsringsbidrag till exempelvis en forskningsstiftelse.

text: Någon uttrycklig definition av FoU ges varken i lagtexten eller i förarbetena. Att begreppet är tänkt att vara mycket vidsträckt framgår av exemplifieringen i förarbetena. I

text: prop. 1970:135

text: s.32 ff. anges att till FoU räknas exempelvis kommersiell och företagsekonomisk forskning. Forskningen kan avse administration och distribution, organisatoriska förändringar, förbättrade metoder för planering, kontroll, utnyttjande av stordriftsfördelar etc. (Jfr även

text: prop. 1989/90:110 s. 611

text: f.).

text: Lagtexten ger uttryck för ett tämligen lågt krav på samband. Enligt lagtexten är det tillräckligt att FoU kan antas få betydelse för den skattskyldiges näringsverksamhet. Det räcker att sponsorn har ett rimligt intresse av forskningen. Om en kostnad avser annat än FoU eller FoU som inte har samband med företagets verksamhet prövas avdragsrätten enligt allmänna regler för avdrag enligt huvudregeln i 16 kap. l § IL.

text: Det framgår av praxis att den skattskyldige, för att få avdrag, måste bedriva näringsverksamhet inom samma område som den forskning och det utvecklingsarbete man stödjer. Det behöver dock inte påvisas någon omedelbar nytta av ett specifikt forskningsrön eller att bidraget måste avse visst angivet forskningsprojekt med direkt anknytning till den egna näringsverksamheten. Om bidraget avser forskning som ligger utanför bidragsgivarens verksamhetsområde ställs högre krav på att det skall påvisas ett utbyte av forskningens resultat 8). Om bidraget avser forskning av helt allmän och grundläggande karaktär där resultaten av forskningen kan antas komma all näringsverksamhet till del har avdrag ej medgetts. Ett rimligt samband ska finnas mellan den verksamhet man bedriver och den forskning man stödjer. Vidare kan avdrag normalt inte erhållas för sådan kostnad som avser utbildning.

text: Det krävs inte i dessa fall att sponsorn får en direkt motprestation för att avdrag ska medges, se avsnitt 3.3.1.

text: 3.3.7 Representation

text: Representation kan avgränsas mot reklamkostnader och PR-kostnader genom att representationen normalt enbart vänder sig till ett fåtal personer. Både reklam och representation har till syfte att öka avsättningen av tjänster och produkter. Av praxis framgår att kostnader för reklam som endast riktar sig till ett fåtal personer inte är avdragsgill som reklamkostnad.

text: Avdragsrätten för representation regleras i

text: 16 kap. 2 §

text: IL.

text: Om den som sponsrar en verksamhet eller ett arrangemang får biljetter etc. som används för representation ska avdragsrätten bedömas enligt de regler som gäller för representation. Det kan då ha stor betydelse till vilken/vilka representationen riktar sig liksom tidpunkten och platsen för representationen.

text: Utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster ska normalt dras av som kostnad. När det gäller representation krävs det utöver detta att det finns ett omedelbart samband mellan utgiften för representationen och den verksamhet som bedrivs. Exempelvis kan representation på annan ort än verksamhetsorten vara ett tecken på att omedelbart samband saknas.

text: Genom kravet på omedelbart samband markeras att avdragsrätten inte omfattar kostnader för sällskapsliv av personlig natur, personlig gästfrihet e.d. Enligt Skatteverkets allmänna råd (SKV A 2004:5) och meddelanden (SKV M 2004:4) ska representationen för att vara avdragsgill ingå som ett naturligt led i samband med affärsförhandlingar. Det saknar betydelse för avdragsrätten om förhandlingar i samband med representation resulterar i ett avtal eller om de blir resultatlösa.

text: Representationen bör uttrycka en sedvanlig gästfrihet t.ex. i form av värdskap vid inledande av affärsförhandlingar, under förhandlingar eller som en avslutning på dessa. Vid ofta återkommande representation mot en och samma person eller grupp av personer kan det föreligga ett sådant inslag av personlig gästfrihet att avdragsrätt är utesluten.

text: Exempel på situationer där omedelbart samband kan anses föreligga är större jubileer, invigningar och dylikt där representationen används som ett led i företagets marknadsföring och PR-verksamhet. Om representationen utövas i samband med en skattskyldigs personliga högtidsdag bör dock avdrag inte medges. Således bör avdrag inte medges för kostnader i samband med t.ex. en fest för affärsvänner i anslutning till en skattskyldigs femtioårsdag.

text: Representationen kan även rikta sig mot anställda vid bl.a. personalfester, s.k. intern representation. Den sponsrade kan exempelvis tillhandahålla sponsorn lokal för personalfest.

text: Det finns avdragsbegränsningar för utgifter avseende representation, se vidare Skatteverkets allmänna råd om avdrag för utgifter för representation m.m. (SKV A 2004:5).

text: 3.3.8 Lokalkostnad

text: Exempel på sponsring i form av lokalkostnad är att sponsorn har erhållit en motprestation i form av rätt att få disponera lokaler som sammanträdeslokaler, utbildnings- eller konferenslokaler.

text: Avdrag kan medges med ett belopp motsvarande marknadsmässig hyra för liknande lokaler på orten.

text: 3.4 Redovisning - periodiseringsfrågor

text: Eftersom det inte finns någon särskild regel om när avdrag för utgifter för sponsring ska medges ska avdrag medges i enlighet med huvudregeln för inkomstslaget näringsverksamhet i

text: 14 kap. 2 §

text: IL, dvs. avdragstidpunkten styrs av när utgiften ska kostnadsföras enligt god redovisningssed. I normala fall innebär det att avdrag medges för det beskattningsår då motprestationen utförs. Om utgiften för sponsring avser förvärv av en rättighet ska reglerna om inventarier i

text: 18 kap.

text: IL tillämpas.(KR Gbg 2001-02-26, mål nr 7424-1998).

text: 3.5 Uttagsbeskattning

text: Sponsring kan ske, förutom i form av kontanta medel, genom att sponsorn överlämnar varor ur sitt sortiment eller utför tjänster åt den sponsrade. Om motprestationen har ett marknadsvärde som understiger värdet av varorna eller tjänsterna aktualiseras uttagsbeskattning enligt

text: 22 kap.

text: IL. Uttaget av varorna eller tjänsterna behandlas då som om de avyttrats mot en ersättning som motsvarar marknadsvärdet.

text: 3.6 Mervärdesskattefrågor

text: I

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, finns inga särskilda bestämmelser om avdrag för sponsring utan avdragsrätten bedöms utifrån allmänna bestämmelser.

text: I

text: 8 kap. 3 §

text: ML sägs att den som bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet får göra avdrag för den ingående skatt som hänför sig till förvärv eller import i verksamheten.

text: Tolkningen av de allmänna bestämmelserna om avdragsrätt i

text: 8 kap. 3 §

text: ML ska ske mot bakgrund av bestämmelserna i sjätte mervärdesskattedirektivet (

text: ) och utifrån den EG-rättsliga praxis som finns på området (jfr bl.a.

text: RÅ 1999 not 282

text: I

text: 8 kap. 2 § 1 st.

text: ML anges vad som normalt menas med ingående skatt: "Ingående skatt utgörs av beloppet av den skatt enligt denna lag som hänför sig till ersättning för förvärv av varor eller tjänster, om omsättningen medfört skattskyldighet för den från vilken varorna eller tjänsterna förvärvats."

text: För att det ska vara fråga om en ingående skatt ska det således föreligga ett tillhandahållande för säljaren som medför skattskyldighet. För skattskyldighet krävs i normalfallet att det är fråga om en omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och som görs i en yrkesmässig verksamhet (

text: 1 kap. 1 § 1 st. 1 p.

text: ML).Om dessa förutsättningar inte är uppfyllda kan avdragsrätt inte medges för den debiterade skatten.

text: Ett av kraven för skattskyldighet är att det föreligger en omsättning. Med omsättning menas vanligtvis att en vara eller en tjänst tillhandahålls mot ersättning (2 kap. 1 § 1 st. 1 p. samt 3 st. 1 p. ML). För att omsättning enligt

text: 2 kap. 1 §

text: ML, tolkad i ljuset av sjätte direktivet, ska föreligga krävs alltså att tillhandahållande av varor eller tjänster sker mot vederlag. Det krävs att det kan konstateras ett direkt samband mellan en sponsorbidragsutbetalning och ett tillhandahållande av bestämda varor eller tjänster för att omsättning ska anses föreligga. Det ska således förekomma ett rättsligt förhållande mellan parterna.

text: Ett annat av kraven för skattskyldighet är att det är fråga om ett tillhandahållande i en yrkesmässig verksamhet (

text: 4 kap. 1 §

text: ML). Detta innebär således att den som mottar bidraget måste bedriva en yrkesmässig verksamhet.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Om inte mottagaren tillhandahåller en direkt motprestation och sponsringsbidraget inte heller avser en verksamhet hos mottagaren som har ett sådant samband med sponsorns verksamhet att ersättningen kan ses som indirekta omkostnader i sponsorns verksamhet (

text: RÅ 2000 ref. 31

text: II och

text: RÅ 1976 ref. 127

text: I), se bilaga 1, ska kostnaden betraktas som en icke avdragsgill gåva. Regeringsrätten har framhållit att den omständigheten att sponsringen är ägnad att förbättra sponsorns goodwill och därigenom kan vara kommersiellt motiverad inte i sig innebär att sponsringen förlorar sin karaktär av gåva.

text: Storleken på företaget kan enligt Skatteverkets uppfattning påverka bedömningen om sponsringen är avdragsgill eller inte. I ett mindre företag kan det förekomma att sponsringskostnader i realiteten utgör privata levnadskostnader för företagsledaren eller närstående till denne och således inte är avdragsgilla i företaget, annat än som lönekostnad.

text: För att medges avdrag ska den skattskyldige visa eller i vart fall göra sannolikt hur stor del av den erlagda sponsringsutgiften som hänför sig till avdragsgilla kostnader. Till den del kostnaden utgör representation ska den skattskyldige vidare inge sådant underlag m.m. som förutsätts för avdrag.

text: Nuvarande regler och rättspraxis hindrar inte att det i det enskilda fallet görs en nyanserad bedömning av rätten till avdrag. Skatteverket sammanfattar nedan de krav som ställs på sponsorn för att denne ska få avdrag.

text: • Sponsringen får inte omfattas av förbudet mot avdrag för gåvor. Om sponsringen endast är avsedd att ge sponsorn förbättrad image och goodwill är den att betrakta som gåva och därmed inte avdragsgill. Gåvor till hjälporganisationer är därmed normalt inte avdragsgilla. I enlighet med RÅ 1968 fi 323 och RÅ 1968 fi 763 bör avdrag inte medges för sponsrade konstverk som uppförs på orten där företaget bedriver sin verksamhet. En sådan sponsring bör i sin helhet anses som gåva. Se avsnitt 3.2.2.

text: • För avdrag krävs att sponsorn erhåller direkta motprestationer av den sponsrade. Avdrag medges endast för värdet av motprestationerna. S.k. sponsringspaket ses i avdragshänseende inte som en odelbar enhet. Varje del i paketet måste bedömas för sig.

text: • Sponsorn måste kunna redovisa innehållet i sponsringsavtalet. Avtalet kan vara muntligt men bör av bevisskäl vara skriftligt. Av avtalet ska framgå vilka direkta motprestationer som erhålls. Är det fråga om flera olika slag av motprestationer, såsom vid sponsringspaket, bör ett detaljerat avtal upprättas.

text: • Motprestationerna ska värderas till marknadsvärdet. Vid exponering i form av reklam eller annan marknadsföring får jämförelse göras med marknadspris för sådan liknande exponering som tillhandahålls av andra aktörer på marknaden. För rätt att disponera lokaler görs en jämförelse med lokalhyran på orten. Biljetter, greenfeeavgifter o.d. har ett givet marknadspris. Vad gäller representation kan avdragsrätten begränsas trots att ett marknadsvärde kan beräknas. Detta beror på den särskilda lagregleringen som begränsar avdraget för representation till vad som kan anses skäligt och för måltider till fastställda belopp.

text: • Har sponsorn inte utnyttjat motprestationen, t.ex. tillgång till konferenslokaler eller rätt att använda en symbol i sin marknadsföring medges i normalfallet inte avdrag. Avdrag medges således inte enbart för dispositionsrätten.

text: • Ivissa speciella fall, utan direkt motprestation, kan sponsringsutgiften utgöra en avdragsgill indirekt omkostnad på grund av att det finns en stark anknytning mellan sponsorns och den sponsrades verksamheter. Vid utgifter för forskning och utveckling samt personalkostnad krävs inte heller direkt motprestation.

text: 1) RÅ 1977 Aa 4

text: Avdrag medgavs ej för bidrag till förening vilken skulle inrätta ett bruksmuseum i en herrgård. I herrgården skulle det ställas ut bruksföremål med anknytning till företaget. Bidraget ansågs inte ha en sådan anknytning till företagets verksamhet att det var avdragsgillt.

text: 2) RÅ 1982 1:9

text: AB Bahco medgavs inte avdrag för gåva av ambulans till den polska sjukvårdsförvaltningen i samband med ett ventilationsbygge. RR konstaterade att Bahco inte hade till verksamhet att tillverka eller sälja ambulanser. Gåvan ansågs sakna omedelbart samband med verksamheten och kostnaden kunde inte anses utgöra avdragsgill driftkostnad i rörelsen.

text: 3) KR Sthlm 1982-06-23, mål nr 1123-81

text: ASEA AB medgavs ej avdrag för bidrag till SOK (Sveriges Olympiska Kommitté). Motprestationen, att nyttja de olympiska ringarna i marknadsföringen, ansågs inte ha någorlunda reklamvärde motsvarande kostnaden. Bolaget hade ej nyttjat sin rätt att använda de olympiska ringarna i sin marknadsföring.

text: KR Gbg 1979-02-03, mål nr 1405-78

text: AB Klippan medgavs ej avdrag för bidrag till SOK. Rätten att utnyttja de olympiska ringarna ansågs ej ha ett sådant reklamvärde att det skulle förta ersättningens huvudsakliga karaktär av gåva. Bolaget hade ej nyttjat sin rätt att använda de olympiska ringarna i sin marknadsföring.

text: KR Sthlm 1981-07-03, mål nr 3669-79

text: Svenska Philips medgavs avdrag för bidrag till SOK. Bolaget hade utnyttjat sin rätt att använda de olympiska ringarna i sin marknadsföring. Reklamvärdet ansågs med hänsyn till att bolaget sålde radio- och tv-apparater motivera avdragsrätt för bidraget.

text: 4) KR Sthlm 2003-01-15, mål nr 737-2001

text: 0lje/Bensinbolags sponsring av Drottningholmsteatern. KR medgav avdrag med ca 40% av utbetalt belopp. Skäliga 950' kr av den totala kostnaden, uppgående till 2300'kr, ansågs avdragsgillt.

text: KR Su 2002-11-11, mål nr 3930-3931-1999

text: Sponsring av segelbåt i Americas Cup. Reklamvärdet av sponsringen ansågs i brist på närmare utredning inte kunna beräknas till högre belopp ån 500'kr.(Yrkat avdrag i denna del l000'kr)

text: KR Su 2002-10-16, mål nr 740-743-1999

text: Sponsring av Norrköpings symfoniorkester. KR medger vid en samlad bedömning avdrag med 300' per år mot yrkade 1226'- 1374'kr per år.

text: KR Jönköping 2002-09-04, mål nr 3653-2000

text: Sponsring av Mosjö Golf och Kumla Hockey. KR ansåg att motprestationen, reklamplats på scorekort respektive reklamskylt i ishall och reklam i matchprogram, hade ett värde som stod i rimlig proportion till betalningen.

text: Avdrag medgavs med 20 700 kr.

text: 5) KR Su 1987-10-15, mål nr 4813-84

text: Avesta Jernverks AB vägrades avdrag för visentpark. Parken kunde i och för sig ha ett visst goodwill- och reklamvärde för bolaget med tanke på att en visent ingår i bolagets logotype, men ansågs ändå inte ha ett sådant direkt samband med bolagets rörelse att avdrag kunde medges.

text: 6) KR Sthlm 1982-12-30, mål nr 5233-79

text: Avdrag medgavs ej för bidrag till golftävlingen Floracupen. Endast anställda, kunder och leverantörer var inbjudna. Pga. den begränsade krets som fick kännedom om tävlingen ansågs inte ett tillräckligt reklamvärde föreligga.

text: 7) KR Sthlm 1982-12-30, mål nr 5008-5009-79

text: Margarinbolaget medgavs avdrag för bidrag till golftävlingen Floraalliansen till vilken 135 st. golfklubbar hade blivit inbjudna. Namnet hade förekommit på inbjudningarna och på tävlingsresultatet varigenom det ansågs ha kommit till allmänhetens kännedom.

text: 8) KR Sthm 2004-12-23, mål nr 5024-02

text: Atlas Copco forskningsbidrag till IMS (stiftelsen för mediastudier), för svagt samband med bolagets verksamhet för att motivera avdragsrätt. Ej heller i övrigt kan forskningen ha eller antas få betydelse för bolagets näringsverksamhet.

text: KR Gbg 2004-01-21, mål nr 3018-02

text: Bolag (textilbranschen) med dotterbolag i Lettland lämnade bidrag till Handelshögskolan i Stockholm för ett forskningsprojekt i Lettland (Sthlm School of Economics i Riga). Forskningen ansågs inte ha något samband med bolagets verksamhet.

text: KR Sthlm 2001-10-23, mål nr 8674-2000

text: Sparbanksstiftelsernas förvaltningsaktiebolag får inte göra avdrag för forskningsbidrag till en stiftelse för utvecklingsbefrämjande insatser inom banksektorn. KR ansåg inte att det kunde antas att forskningen skulle komma att få betydelse för bolagets verksamhet.

text: Bilaga 1

text: Några Regeringsrättsdomar

text: RÅ 1976 ref. 127

text: I (PLM)

text: PLM medgavs avdrag för bidrag till kampanjerna "Håll Skåne rent" och "Håll Sundet rent". Utfallet av dessa opinionsbildningar, huruvida användandet av engångsförpackningar påverkade miljön, ansågs kunna få

text: en påtaglig återverkan på avsättningen av bolagets produkter. Avdrag medgavs inte för bidrag till Sveriges Industriförbund för utredning angående skadeverkningar av nedskräpning på människor och djur. Det senare bidraget ansågs för allmänt och saknade tillräckligt samband med bolagets förvärvsverksamhet.

text: RÅ 1976 ref. 127

text: II (Kooperativa förbundet)

text: KF medgavs inte avdrag för bidrag till "Vårstädning 70" eller för utbetalningar till Näringslivets arbetsgrupp i nedskräpningsfrågor. Att KF genom att sälja och producera varor i engångsförpackningar indirekt bidrog till nedskräpning och därför ansåg sig ha ett ansvar för att ta del av kostnaderna för att motverka nedskräpningen, ansågs inte utgöra ett sådant tillräckligt samband med bidragen att avdrag som driftkostnad skulle medges.

text: RÅ 2000 ref. 31

text: I (Procordia)

text: (I) Företag inom dåvarande Procordiakoncernen hade den 2 juni 1989 träffat ett sponsringsavtal med Kungliga Teatern AB (Operan). Av avtalet framgick bl.a. att Procordia skulle ges rätt att i sin marknadsföring omnämna att företaget var huvudsponsor för Operans internationella verksamhet samt utan extra kostnad disponera fem egna föreställningskvällar på Operan per år. Dessutom skulle Procordia erhålla visst antal operabiljetter. Det skulle också finnas möjlighet att i anslutning till premiärföreställningar anordna mottagningar för Procordias gäster. Kostnaderna för mat och dryck vid den egna representationen skulle dock Procordia stå för. Inom ramen för avtalet skulle Procordia vart tredje år erhålla en galakväll på Operan endast för Procordia med gäster. I samband med Operans utlandsturnéer skulle Procordia erhålla möjligheter till marknadsföring och representation. Det förekom även andra delar i avtalet. Procordia förband sig att inte vidtaga marknadsföringsåtgärder innefattande omnämnande av Operan eller dess verksamhet utan att Operan fått godkänna detta. I Operahusets entré placerades också en tavla med information om Procordias samarbete med Operan.

text: Skattemyndigheten vägrade Procordia yrkat avdrag för sponsringsbidraget till Operan. Länsrätten biföll inte Procordias överklagande, vilket dock kammarrätten gjorde. RSV överklagade till Regeringsrätten.

text: Regeringsrätten, som delvis biföll RSV:s överklagande, anförde följande som skäl för sitt avgörande:

text: " Vid bedömningen av bolagets rätt till avdrag för de belopp som bolaget har erlagt i enlighet med sponsoravtalet (sponsorersättningen) är i första hand följande lagbestämmelser av intresse.

text: Enligt

text: 20 § första stycket

text: KL (här och i det följande återges den vid 1992 års taxering gällande lydelsen) skall vid beräkning av inkomsten från särskild förvärvskälla alla omkostnader under beskattningsåret för intäkternas förvärvande och bibehållande avräknas från bruttointäkten. I andra stycket samma paragraf finns en uppräkning av utgifter som - även om de skulle uppfylla kraven i första stycket - inte är avdragsgilla. Enligt andra stycket får avdrag exempelvis inte göras för den skattskyldiges levnadskostnader och därtill hörande utgifter, såsom vad den skattskyldige utgett i gåva.

text: I punkt 1 av anvisningarna till

text: 20 §

text: KL finns ytterligare undantag från den i

text: 20 § första stycket

text: KL angivna huvudprincipen. Av andra stycket nämnda anvisningspunkt framgår bl.a. att utgifter för representation och liknande ändamål är att hänföra till omkostnader i förvärvskälla endast om de har omedelbart samband med verksamheten eller då utgifterna är att hänföra till personalvård. Avdrag medges i det enskilda fallet inte med större belopp än vad som kan anses skäligt och inte i något fall för utgifter för spritdrycker och vin.

text: Med hänsyn till sponsoravtalets konstruktion och omständigheterna i övrigt finner Regeringsrätten att de tre bolagen (Procordia) bör bedömas som en enhet och att varje år under avtalsperioden bör behandlas på samma sätt.

text: Med sponsring förstås i regel att ett företag (sponsorn) lämnar ekonomiskt stöd till en verksamhet av idrottslig, kulturell eller annars allmännyttig natur. En första fråga att ta ställning till vid prövningen av om sponsorn kan medges avdrag för sponsringen är om denna utgör en omkostnad för intäkternas förvärvande och bibehållande. Därvid är att beakta att det i fråga om ett aktiebolag föreligger en klar presumtion för att dess utgifter uppfyller det i

text: 20 § första stycket

text: KL uppställda villkoret för avdragsrätt. Endast i det undantagsfallet att det framstår som uppenbart att en utgift inte är ägnad att bidra till intäkternas förvärvande eller bibehållande kan avdrag vägras med hänvisning till detta lagrum.

text: I förevarande fall finns inte anledning att underkänna de yrkade avdragen på den grunden att sponsorersättningen inte utgör omkostnad för intäkternas förvärvande eller bibehållande. Därmed måste ställning tas till frågan om avdragsrätten bortfaller av den anledningen att sponsorersättningen omfattas av förbudet mot avdrag för gåvor.

text: Det finns inte något för alla förhållanden enhetligt gåvobegrepp. Alla former av gåvor torde dock kännetecknas av att tre rekvisit samtidigt är för handen, nämligen förmögenhetsöverföring, frivillighet och gåvoavsikt. Av detta följer att det inte föreligger någon gåva - och därmed inte heller förutsättning för tillämpning av avdragsförbudet - i de fall då mottagaren utfört motprestationer och värdet av dessa svarat mot den lämnade ersättningen.

text: Mottagarens prestationer kan vara av olika slag. Hänsyn bör tas inte bara till direkta tjänster, exempelvis exponering av reklam som mottagaren står för enligt ett med sponsorn träffat avtal, utan också till tjänster som mer indirekt kommer sponsorn till godo. Det kan t.ex. finnas så stark anknytning mellan sponsorns och mottagarens verksamheter att en av sponsringen möjliggjord ökning av den av mottagaren bedrivna verksamheten bör utesluta en tillämpning av avdragsförbudet (se t.ex.

text: RÅ 1976 ref. 127

text: I, där PLM medgavs avdrag för bidrag till kampanjerna "Håll Skåne rent" och Håll Sundet rent").

text: Ett fall av sponsring som faller vid sidan av gåvobegreppet är bidrag som har karaktär av personalkostnad. Fråga kan vara om bidrag till en sportanläggning eller liknande från en på orten helt dominerande arbetsgivare. Bidraget leder till att sponsorns direkta kostnader för de anställda kan minskas. Slutligen kan nämnas att förbudet mot avdrag för gåvor inte synes utgöra något hinder mot att avdrag kan medges för s.k. reklam- och representationsgåvor. Att gåva inte bedömts föreligga i dessa fall torde hänga samman med att förmögenhetsöverföringen normalt sett är ringa och det påtagliga sambandet mellan "gåvan" och sponsorns näringsverksamhet.

text: Slutsatsen av vad nu sagts är att sponsring träffas av förbudet mot avdrag för gåvor om mottagaren inte tillhandahåller någon direkt motprestation och ersättningen inte heller avser en verksamhet hos mottagaren som har ett sådant samband med sponsorns verksamhet att ersättningarna kan ses som indirekta omkostnader i denna. Den omständigheten att sponsringen är ägnad att förbättra sponsorns goodwill och därigenom kan vara kommersiellt motiverad innebär således inte i sig att sponsringen förlorar sin karaktär av gåva.

text: Vad gäller den i målet aktuella sponsringen synes det ostridigt att de direkta motprestationerna väsentligen utgjorts av att Operan ställt lokaler till Procordias förfogande för olika ändamål, upplåtit hela föreställningar eller platser vid föreställningar i Sverige och utlandet samt tillhandahållit reklam i olika former.

text: I enlighet med vad Regeringsrätten nyss uttalat bör sponsorersättningen till Operan inte träffas av förbudet mot avdrag för gåvor till den del den kan hänföras till lokal-, representations-, personal- eller reklamkostnader. Den del av beloppen som mer allmänt stöder Operans verksamhet är däremot - med hänsyn till avsaknaden av anknytning mellan Procordias och Operans verksamheter - att anse som gåva.

text: Mot den nu redovisade bakgrunden finner Regeringsrätten att Procordia har rätt till avdrag för belopp motsvarande värdet av de motprestationer som bolaget erhållit genom den marknadsföring som skett genom Operans försorg. Detsamma gäller till den del bidraget kan ses som ersättning för att Procordia får disponera Operans lokaler som utbildnings- eller konferenslokaler eller eljest för egentliga sammanträden. Till den del bidraget avser biljetter som genom sponsoravtalet tilldelats Procordias anställda föreligger vidare - om bidraget inte är avdragsgillt på annan grund - avdragsrätt såsom för personalkostnad.

text: Vad gäller den del av sponsorersättningen som kan anses avse representation måste hänsyn tas till de restriktioner i fråga om avdragsrätt som enligt punkt 1 andra stycket av anvisningarna till

text: 20 §

text: KL gäller för utgifter av detta slag. Med hänsyn till att processföringen i målet i huvudsak inriktats på de principiella frågorna föreligger vissa svårigheter att göra en närmare bedömning av utgifterna i denna del. Avdragsgilla representationsutgifter synes i första hand föreligga i samband med en personalkväll, Swedish Tobacco Group AB:s jubileum och Operans gästspel i utlandet. I övrigt är - med hänsyn till avdragsreglernas utformning och representationens karaktär - den helt övervägande delen av dessa utgifter inte avdragsgilla.

text: Det är inte möjligt att med någon större grad av precision fastställa hur stor del av sponsorersättningen som i enlighet med det sagda kan anses belöpa sig på avdragsgilla respektive icke avdragsgilla utgifter. En skönsmässig uppskattning är således ofrånkomlig. Enligt Regeringsrättens mening kan den avdragsgilla delen av ersättningen uppskattas till omkring hälften av det totala beloppet. Avdragen bör, som Regeringsrätten framhållit i det föregående, fördelas jämnt mellan berörda bolag och beskattningsår."

text: RÅ 2000 ref. 31

text: II (Falcon)

text: (II) Falcon AB, som sedan starten 1896 haft pilgrimsfalken som symbol, yrkade avdrag för sponsring med 100 000 kr i egenskap av huvudsponsor av projekt Pilgrimsfalk, ett projekt som drevs av Svenska Naturskyddsföreningen i samarbete med Göteborgs ornitologiska Förening och som syftade till att rädda pilgrimsfalken från utrotning. Enligt avtalet skulle Falcon AB i olika reklamsammanhang kunna visa på att företaget stöder projekt Pilgrimsfalk. Bolaget menade också att dessa reklamkampanjer medfört att försäljningen av företagets produkter ökat.

text: RSV överklagade taxeringsnämndens beslut och yrkade i denna del att bolaget inte skulle medges avdrag för sponsringskostnaden. Länsrätten biföll RSV:s talan och kammarrätten gjorde i denna del ej ändring. Falcon AB överklagade till Regeringsrätten.

text: Regeringsrätten, som biföll överklagandet, anförde följande: "Frågan i målet är om Falcon, som har pilgrimsfalken som symbol och varumärke, skall medges avdrag för bidrag om sammanlagt 100 000 kr till två föreningar som arbetar med ett projekt vars syfte är att säkra pilgrimsfalkens fortlevnad i Sverige.

text: Regeringsrätten har i en dom denna dag angående Pharmacia & Upjohn AB:s inkomsttaxering 1992 (mål nr 2677-1998) uttalat att förbudet enligt

text: 20 § andra stycket

text: KL mot avdrag för gåva inte är tillämpligt i de fall då den som erhållit sponsorersättning utfört motprestationer och värdet av dessa svarar mot ersättningen. I domen anförs vidare att en motprestation kan bestå inte bara av direkta tjänster utan också av tjänster som mer indirekt kommer sponsorn till godo. Enligt domen kan t.ex. anknytningen mellan sponsorns och mottagarens verksamheter vara så stark att en av sponsringen möjliggjord ökning av den av mottagaren bedrivna verksamheten i sig bör utesluta en tillämpning av förbudet mot avdrag för gåvor.

text: Enligt Regeringsrättens uppfattning föreligger sådan anknytning mellan Falcons verksamhet och det av föreningarna bedrivna falkprojektet att Falcons bidrag till föreningarna inte träffas av avdragsförbudet för gåvor. Någon annan grund för att vägra avdrag för bidragen föreligger inte. Falcons talan skall därför bifallas."


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 704433-04/111

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Beloppsspärr och ackord vid underskott

org: skv

text: Nytt: 2025-01-21

type: stycke

text: Observera att för ägarförändringar som sker efter den 31 december 2024 gäller vid beräkning av beloppsspärren i

text: 40 kap. 15 §

text: IL att underskott som får dras av ska uppgå till ett belopp som motsvarar 300 procent av utgiften, istället för 200 procent.

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Skatteverkets uppfattning är att bestämmelsen om begränsning av avdragsrätten för underskott av näringsverksamhet efter ägarförändringar (beloppsspärr) och bestämmelsen om begränsning av avdragsrätten för underskott av näringsverksamhet vid ackord ska tillämpas parallellt och oberoende av varandra om den skattskyldige erhållit ackord och genomgått en ägarförändring under ett och samma beskattningsår.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Ägarförändring har skett i ett aktiebolag med ett inrullat underskott, vilket medför att beloppsspärren är tillämplig. Bolaget har under ägarförändringsåret även erhållit ackord. Bolaget yrkar att justering av underskottet för ackordsvinsten sker före begränsningen p.g.a. av beloppsspärren, vilket enligt bolagets sätt att räkna medför att en del av tidigare års underskott kvarstår att rullas in. Om reglerna om beloppsspärren tillämpades före justeringen för ackordsvinsten skulle enligt samma beräkningssätt hela underskottet falla bort. Frågan som aktualiserats gäller huruvida begränsningsreglerna ska tillämpas i viss turordning och om denna turordning är beroende av ordningen i händelseförloppet.

text: 3 Gällande rätt

text: I

text: 40 kap.

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, finns regler för vad som gäller i inkomstslaget näringsverksamhet beträffande underskott som uppkom under det föregående beskattningsåret.

text: Av

text: 40 kap. 2 §

text: IL framgår att ett sådant underskott ska dras av i den mån det inte finns några begränsningar i detta kapitel och i några andra uppräknade lagrum. Enligt

text: 40 kap. 15 §

text: IL innebär beloppsspärren att underskottsföretaget inte får dra av underskott som uppkommit under beskattningsåret före ägarförändringen till den del underskottet överstiger 200 procent av utgiften för att förvärva det bestämmande inflytande över företaget.

text: Enligt

text: 40 kap. 21 §

text: IL ska avdrag för underskott minskas med ett belopp som motsvarar summan av skulder som bortfallit genom ackord. Att det är inrullat underskott ackordsåret som begränsas framgår av systematiken och språkbruket i IL. Det förtydligas även i förarbetena (

text: prop. 1999/2000:2

text: , del 2, s. 478).

text: Varken av lagtexten eller förarbetena framgår hur reglerna i fråga förhåller sig till varandra.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Som ovan framgått är såväl beloppsspärren som ackordsregeln avsedda att begränsa avdragsrätten för det underskott som uppkommit före det beskattningsår då reglerna blir tillämpliga. Det är med andra ord samma underskott som träffas av båda reglerna. Varken av lagtexten eller av förarbetena framgår att reglerna i fråga ska tillämpas i någon särskild ordning. Enligt Skatteverkets bedömning ska därför bestämmelserna i

text: 40 kap. 15 §

text: IL och

text: 40 kap. 21 §

text: IL tillämpas parallellt och oberoende av varandra.

text: Detta kan belysas med följande exempel. Ett inrullat underskott i ett aktiebolag som under beskattningsåret genomgått en ägarförändring uppgår till 3 500 tkr. Bolaget har under beskattningsåret även erhållit ackord med 1 400 tkr. Anskaffningsutgiften för aktierna uppgår till 600 tkr. Enligt ordalydelsen i

text: 40 kap. 15 §

text: IL faller 2 300 tkr (3 500 tkr - 2 x 600 tkr) bort på grund av beloppspärren. Enligt

text: 40 kap. 21 §

text: IL faller 1 400 tkr bort till följd av ackordsuppgörelsen. Härav följer att inget underskott finns kvar att dra av. Detta gäller oavsett i vilken ordning som ackordsuppgörelsen och ägarförändringen inträffat.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 70899-05/111

status: upphävt

title: Rätt till koldioxidskattebefrielse för förbrukning av bränsle i arbetsmaskiner inom jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet

text: Nytt: 2025-08-15

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas, se Skatteverkets ställningstagande 2025-08-15, dnr

text: och Skatteverkets ställningstagande 2025-08-15, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att följande ska gälla vid bedömningen av om förbrukning av högbeskattad olja (nedan benämnt bränsle) i ett annat fordon än personbil, lastbil eller buss skett i sådan yrkesmässig jordbruksverksamhet som medför rätt till skattebefrielse enligt

text: 6 a kap. 1 § 14 lagen (1994:1776)

text: om skatt på energi (LSE). Nedan används arbetsmaskin som gemensam benämning på andra fordon än personbil, lastbil eller buss.

text: Bedömningen ska utgå ifrån om aktiviteten, i vilken arbetsmaskinen använts, faller inom vad som enligt normalt språkbruk bör avses med jordbruk. Skatteverket anser inte att det har någon betydelse om ett jordbruksföretag utför aktiviteten i egen regi eller uppdrar åt annan att praktiskt utföra aktiviteten.

text: Även bränsle som förbrukas i en arbetsmaskin som av annan tillhandahålls ett jordbruksföretag inklusive bränsle kan enligt Skatteverkets uppfattning omfattas av skattebefrielse enligt 6 a kap. 1 § 14 LSE.

text: Berättigad till återbetalning/avdrag får den anses vara som har köpt in bränslet och antingen själv förbrukat det för det skattebefriade ändamålet eller tillhandahållit det tillsammans med den arbetsmaskin i vilket förbrukning skett för det skattebefriade ändamålet.

text: Ovanstående synsätt ska tillämpas även på skogsbruks- och vattenbruksverksamhet.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Den 1 januari 2005 infördes, genom en ändring av 6 a kap. 1 § LSE, möjlighet till delvis befrielse från koldioxidskatt på bränsle som förbrukas i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet för drift av arbetsmaskiner.

text: Fråga är om endast bränsle som den som själv bedriver yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet köpt in och själv förbrukat i arbetsmaskiner i den egna jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamheten är berättigat till befrielse från koldioxidskatt eller om även annans bränsleförbrukning under vissa omständigheter kan omfattas av skattebefrielsen.

text: Det är inom jordbruks- och skogsbrukssektorerna vanligt förekommande att entreprenadföretag med hjälp av egna arbetsmaskiner, på uppdrag av ett jordbruks- eller skogsbruksföretag utför vissa tjänster av jordbruks- eller skogsbrukskaraktär. I dessa fall använder entreprenadföretaget vanligtvis eget bränsle. Frågan är om sådan bränsleförbrukning berättigar till skattebefrielse enligt 6 a kap. 1 § 14 LSE. Det förekommer även att två eller flera jordbruks- eller skogsbruksföretag i olika former organiserar en gemensam maskinpark. Även i vissa av dessa fall tillhandahålls arbetsmaskinerna inklusive bränsle. Frågan är om även sådan bränsleförbrukning berättigar till skattebefrielse enligt 6 a kap. 1 § 14 LSE.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av 6 a kap. 1 § 14 LSE följer att skattebefrielse medges med en viss procentsats av koldioxidskatten för förbrukning av högbeskattad olja i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks-, eller vattenbruksverksamhet för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar.

text: Bestämmelsen har kommenterats i

text: prop. 2004/05:1, s. 217

text: "Från jordbruksorganisationerna har länge framförts att den skatt som belastar dieselolja som används i arbetsmaskiner inom jordbruket i flertalet konkurrentländer är nedsatt till låga nivåer. I Sverige finns ingen skattenedsättning för sådan användning. Skatten är densamma som den som gäller för användning i personbilar, lastbilar och bussar. Regeringen anser att det av konkurrensskäl finns anledning att sätta ned skatten också för arbetsmaskiner som används i det svenska jordbruket. Detta bör också gälla de andra areella näringarna skogsbruket och vattenbruket."

text: Skattebefrielsen erhålls antingen genom avdrag i punktskattedeklarationen eller genom återbetalning i enlighet med följande bestämmelser.

text: Av 7 kap. 1 § första stycket 4 LSE framgår att den som är skattskyldig får göra avdrag för skatt på bränsle som förbrukats på ett sätt som ger rätt till skattebefrielse enligt 6 a kap. LSE.

text: Av 9 kap. 2 § första stycket LSE framgår att om någon som inte är skattskyldig eller skattebefriad förbrukare har förbrukat bränsle på ett sådant sätt som ger rätt till skattebefrielse enligt 6 a kap. LSE så medger beskattningsmyndigheten efter ansökan återbetalning av skatten på bränslet.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Prop. 2004/05:1

text: anger inte att någon begränsning ska göras avseende vad som avses med jordbruksverksamhet i detta sammanhang, utan använder begreppet "arbetsmaskiner som används i det svenska jordbruket" (s. 217).

text: Mot bakgrund av ovanstående anser Skatteverket att bedömningen av om förbrukningen skett i en yrkesmässig jordbruksverksamhet, med rätt till skattebefrielse enligt 6 a kap. 1 § 14 LSE, bör utgå ifrån om aktiviteten i vilken arbetsmaskinen använts faller inom vad som enligt normalt språkbruk bör avses med jordbruk. Skatteverket anser inte att det har någon betydelse om ett jordbruksföretag utför aktiviteten i egen regi eller uppdrar åt annan att praktiskt utföra aktiviteten.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning bör inte endast det förhållandet att bränslet av annan tillhandahålls ett jordbruksföretag tillsammans med arbetsmaskinen innebära att bränslet inte omfattas av skattebefrielse enligt 6 a kap. 1 § 14 LSE. Skatteverket anser att även sådan bränsleförbrukning omfattas av skattebefrielsen under förutsättning att arbetsmaskinen använts i yrkesmässig jordbruksverksamhet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 70904-05/111

title: Skatteplikt för vissa tjänster av legitimerad tandläkare m.fl.

text: Nytt: 2014-09-30

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Undantaget från skatteplikt för tandvård - mervärdesskatt, dnr

text: 131 532883-14/111

text: 1 Sammanfattning

text: Tandreglering, tillhandhållande av porslinsfasader samt vissa former av tandblekning som endast utförs av legitimerade tandläkare och tandhygienister utgör från mervärdesskatteplikt undantagen tandvård.

text: Undantag från skatteplikt föreligger dock inte för de former av tandblekning samt utsmyckning av tänder (tandsmycken) som ligger utanför det medicinska området och därmed utförs även av andra än legitimerade tandläkare och tandhygienister.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit om utsmyckning av tänder (tandsmycken), tandblekning, tillhandahållande av porslinsfasader samt tandreglering omfattas av undantagen i

text: 3 kap.

text: och

text: 6 §§

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Utgör behandlingarna skattefri tandvård när dessa utförs av legitimerad tandläkare eller tandhygienist?

text: Skrivelsen berör inte de fall att åtgärderna vidtas vid sjukhus eller annan inrättning som särskilt anges i 3 kap. 5 § första stycket första strecksatsen och som motsvaras av artikel 13 A 1 b i sjätte mervärdesskattedirektivet (

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 3 kap. 4 §

text: ML undantas från skatteplikt omsättning av tjänster som utgör sjukvård, tandvård eller social omsorg samt tjänster av annat slag och varor som den som tillhandahåller vården eller omsorgen omsätter som ett led i denna. Med tandvård förstås enligt

text: 3 kap. 6 §

text: ML åtgärder för att förebygga, utreda eller behandla sjukdomar, kroppsfel och skador i munhålan. Samma definition finns även i

text: 1 § tandvårdslagen (1985:125)

text: I sjätte direktivet regleras inte tandvård separat utan det avgörande är om den tandvård som utförs utgör en sjukvårdande behandling. Av

text: artikel 13

text: A 1 c i direktivet följer att sjukvårdande behandling inom ramen för medicinsk eller paramedicinsk yrkesutövning, såsom yrkesutövningen definieras i medlemsstaten i fråga, undantas (jfr. artikel 129.1 c i EU-kommissionens förslag till omarbetad version av sjätte direktivet, KOM (2004) 246 slutlig).

text: Enligt

text: artikel 13

text: A 1 e i direktivet undantas från skatteplikt tjänster som tandtekniker tillhandahåller under sin yrkesutövning samt tandproteser som tillhandahålls av tandläkare och tandtekniker.

text: Vad som avses med ”sjukvårdande behandling” har varit föremål för bedömning av EG-domstolen i ett flertal avgöranden. Med sjukvårdande behandling menas medicinska åtgärder i syfte att ställa diagnos, ge vård och om möjligt bota sjukdomar eller komma till rätta med hälsoproblem. Detta syfte uppnås även genom medicinska åtgärder som tillhandahålls i preventivt syfte. För att utgöra undantagen sjukvårdande behandling ska syftet med de medicinska åtgärderna därmed vara att skydda – inbegripet även bevara och återställa – hälsan hos människor. (Jfr EG-domarna

text: , Unterpertinger, p. 39-41, och

text: , d’Ambrumenil, p. 52-59).

text: Av Handledning för mervärdesskatt 2005 s. 696 framgår att för att det ska vara sjukvård enligt ML ska det vara fråga om åtgärder av medicinsk natur. Vidare anges att om åtgärderna är sådana att de får utföras även av den som inte har behörighet att utöva yrke inom sjukvården torde åtgärden inte vara av medicinsk natur (s. 697).

text: För en utförligare redogörelse för vad som avses med sjukvårdande behandling se Skatteverkets skrivelse 2005-06-15 Skatteplikt för vissa tjänster av legitimerad läkare m.fl., dnr

text: 130 146848-05/111

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Bedömningen av vad som utgör från skatteplikt undantagen omsättning av tandvård enligt ML ska tolkas mot bakgrund av motsvarande bestämmelser i sjätte direktivet. Enligt direktivet undantas sjukvårdande behandling inom ramen för medicinsk eller paramedicinsk yrkesutövning såsom yrkesutövningen definieras i medlemsstaten. I direktivet regleras inte tandvård specifikt utan det avgörande är om den tandvård som utförs utgör en sjukvårdande behandling.

text: Av EG-domstolens praxis framgår att läkartjänster som tillhandahålls i syfte att ställa diagnos, ge vård och i möjlig mån bota sjukdomar och hälsoproblem omfattas av undantaget. Däri ingår även tjänster som i preventivt syfte skyddar – vilket innefattar bevara och återställa - personers hälsa. Bedömningen gäller även sjukdomar och hälsoproblem i munnen.

text: Skatteverket gör bedömningen att det i nuläget inte finns tillräckligt stöd i den praxis som hittills utvecklats för att göra en så restriktiv bedömning av undantaget att tjänster i form av estetiska operationer och behandlingar i munnen är skattepliktiga omsättningar. Åtgärder som ligger utanför det medicinska området och därmed utförs även av andra än legitimerade yrkesutövare inom hälso- och sjukvårdsområdet utgör dock skattepliktiga omsättningar. En åtgärd som även andra än legitimerade tandläkare och tandhygienister utför är således ett skattepliktigt tillhandhållande oavsett om det är en legitimerad yrkesutövare eller annan person som utför åtgärden.

text: Detta innebär att tandreglering och tillhandahållande av porslinsfasader som, såvitt Skatteverket känner till, endast utförs av legitimerade yrkesutövare omfattas av undantaget för skatteplikt. Samma sak gäller för de former av tandblekning som endast utförs av legitimerad personal.

text: De former av tandblekning som även utförs av andra än legitimerade yrkesutövare omfattas däremot inte av undantaget. Detsamma gäller utsmyckning av tänderna eftersom applicering av tandsmycken på tänderna även utförs av andra än legitimerade yrkesutövare.

text: Tillämpningsinformation

text: Vid kontroll bör åtgärder, som föranleds av detta ställningstagande, vara framåtsyftande. Beslut på initiativ av Skatteverket ska därför, i normalfallet, inte avse åtgärder som utförs under redovisningsperioder före den 1 oktober 2005.

text: I de fall en skattskyldig begär omprövning begränsas rätten till avdrag för ingående skatt bakåt i tiden av bestämmelserna i

text: 21 kap. 4 § skattebetalningslagen (1997:483)

text: . Detta innebär att begäran om omprövning ska ha kommit in till Skatteverket senast sjätte året efter utgången av det kalenderår under vilket beskattningsåret gått ut. Med beskattningsår avses det kalenderår som närmast föregått taxeringsåret, eller om räkenskapsåret inte sammanfaller med kalenderåret (brutet räkenskapsår), det räkenskapsår som utgått närmast före taxeringsåret. Under år 2005 kan omprövning begäras för beskattningsår som gått ut under 1999, t.ex. 1 juli 1998 – 30 juni 1999.

text: En grundförutsättning för avdragsrätt är att utgående skatt redovisas för perioderna i fråga.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 715636-04/111

title: Skattesats på stick- och sömnadsbeskrivningar, bygg/monteringsbeskrivningar, matrecept m.m.

text: Nytt: 2007-12-06

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Skattesats på böcker m.m., dnr

text: 131 419762-07/111

text: 1 Sammanfattning

text: Stick- och virkbeskrivningar, sömnadsmönster, bygg/monteringsbeskrivningar, matrecept och liknande trycksaker som i vissa fall inhandlas i samband med det material som ska användas vid tillverkningen omfattas inte av den s.k. bokmomsen. Mervärdesskatt ska därför utgå med 25 procent på dessa varor. Detta gäller även i de fall beskrivningarna sätts samman med ett gemensamt omslag av papp eller i en pärm.

text: Om det däremot är fråga om en bok eller en tidning ska mervärdesskatt utgå med 6 procent även om de i vissa fall till stor del innehåller beskrivningar, recept och mönster utöver redaktionell text.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Den 1 januari 2002 infördes den reducerade skattesatsen på böcker m.m., den s.k. bokmomsen på 6 procent. Med anledning av lagändringen har frågan uppkommit om även stick- och sömnadsbeskrivningar omfattas av den reducerade skattesatsen. Frågeställningen har utvidgats till att även omfatta andra typer av liknande beskrivningar samt matrecept.

text: Fråga har också ställts om det blir någon skillnad om flera stick- och sömnadsbeskrivningar sammanställs i bokform.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 1 mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, ska skatt tas ut med 6 procent av beskattningsunderlaget för omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av bl.a. böcker, broschyrer, häften och liknande alster, även i form av enstaka blad, tidningar och tidskrifter, bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn om inte annat följer av 3 kap. 13 och 14 §§, under förutsättning att de inte helt eller huvudsakligen är ägnade åt reklam.

text: Den aktuella bestämmelsen infördes i syfte att av främst kulturpolitiska skäl förbättra villkoren för litteraturen och läsandet. En lägre mervärdesskattesats än den normala får tillämpas för de i bestämmelserna angivna varorna enligt artikel 12.3 a tredje stycket och punkt 6 i bilaga H till sjätte mervärdesskattedirektivet (

text: ). I ingressen till bilaga H anges att medlemsstaterna får använda Kombinerade tull- och statistiknomenklaturen (EG:s tulltaxa, rådets förordning EEG nr 2658/87) för att fastställa vad den ifrågavarande varukategorin exakt omfattar.

text: I förarbetena,

text: prop. 2001/02:45 s. 43

text: , anges att tulltaxan lämpar sig väl att användas som ledning för att avgränsa de varor som ska beskattas med den reducerade skattesatsen. I sitt yttrande över förslaget uttalade Lagrådet att de kategorier av varor som uppräknas i 7 kap. 1 § tredje stycket 1 enligt vanlig lagtolkningsteknik normalt ska ges den innebörd de har i allmänt språkbruk och att det främst är i fall då innebörden är otydlig som tulltaxan behöver tillgripas som ett hjälpmedel vid tolkningen. Lagrådet tillade att det följer av normala metoder för lagtolkning att tulltaxan, som utgjort grunden för regleringen, bör tjäna till ledning vid tolkningen (

text: prop. 2001/02:45 s. 76

text: Av nämnda prop. s. 44 framgår att avsikten är att om varan ingår i tulltaxenummer (KN-nummer) 4901-4905 föreligger en presumtion för att varan omfattas av tillämpningsområdet för den lägre skattesatsen och motsatsvis, om varan ingår i ett annat tulltaxenummer så är presumtionen att den inte omfattas av tillämpningsområdet för denna punkt.

text: De KN-nummer som framförallt är aktuella på trycksakerna är 4901, 4902 och 4911.

text: KN-nummer 4901 omfattar i stort sett alla tryckalster som är avsedda att läsas. Dit hänförs bl.a. böcker och häften vilka i huvudsak består av text av något slag, tex. kan nämnas litterära verk av alla slag, läroböcker, uppslagsböcker och ordböcker. Däremot omfattas inte tryckalster som inte är avsedda för egentlig läsning, såsom tryckta kort med personliga hälsningar, meddelanden eller tillkännagivanden.

text: KN-nummer 4902 omfattar tidningar och tidskrifter. Av Tullverkets varuhandbok framgår att det karakteristiska för dessa publikationer är att de i löpande följd och under samma namn publiceras med jämna mellanrum. Vanligen består publikationerna huvudsakligen av text men de kan också vara rikt illustrerade eller t.o.m. huvudsakligen bestå av bilder. Bilagor, såsom bilder, mönster etc., vilka ges ut tillsammans med tidningar eller tidskrifter och normalt säljs tillsammans med dessa, anses utgöra delar av dessa publikationer.

text: Till KN-nummer 4911 hänförs andra tryckalster inbegripet tryckta bilder samt fotografier. Denna kategori omfattar alla tryckalster som inte omfattas av någon av de andra kategorierna.

text: Beskrivningar för tillverkning av korsstygnbroderier har klassificerats av Tullverket och anses ingå i KN-nummer 4911. Beskrivningarna består av en folder av papp eller broschyrer med omslag av papp och inre sidor av papper. Innehållet eller de inre sidorna består huvudsakligen av illustrationer av broderimönster och i mindre utsträckning av text med angivande av vilka garner och färger som ska användas samt allmänna förklaringar. Vidare framgår det att en klassificering enligt KN-nummer 4901 inte är befogad eftersom varorna i första hand inte är avsedda för läsning. (Tullens varuhandbok II kapitel 47-49.)

text: Regeringsrätten har i

text: RÅ 2002 ref. 51

text: , avseende en väggalmanacka med hälsoråd, ansett att den inte kan hänföras till sådana tryckalster som omfattas av skattesatsen 6 procent.

text: I ett förhandsbesked har Skatterättsnämnden 2002-03-05 ansett att en flerårsalmanacka med aforismer och illustrationer inte omfattas av den lägre skattesatsen.Skatterättsnämnden prövade också om förpackningar med kort med aforismer omfattas av den lägre skattesatsen. Nämnden ansåg inte att trycksakerna omfattades av den lägre skattesatsen.

text: I en skrivelse 2003-01-24, dnr

text: , har Riksskatteverket ansett att trycksaker om barnets första år s.k. babyalbum, kompisböcker, skolkalendrar och liknande trycksaker samt anteckningsböcker med förtryckt text inte omfattas av den lägre skattesatsen.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Avgörande för om en trycksak ska omfattas av den lägre skattesatsen, som gäller för de varor som uppräknas i

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 1

text: ML, är således om den enligt allmänt språkbruk eller med ledning av den klassificering som kan göras utifrån tulltaxan kan hänföras till någon av de varor som uppräknas i lagrummet.

text: Stick- och virkbeskrivningar, sömnadsmönster, byggbeskrivningar, matrecept och liknande trycksaker innehåller oftast en kortfattad skriftlig och ibland även en tecknad beskrivning samt eventuella mönsterdelar. Trycksakerna beskriver och instruerar användaren hur denne ska gå tillväga vid viss tillverkning/tillagning. Trycksakerna avseende tillverkning inhandlas ofta i samband med det material som ska användas vid tillverkningen av produkten.

text: Bedömningen av om en trycksak omfattas av den lägre skattesatsen ska inte enbart ske med utgångspunkt från trycksakens bindning, tjocklek osv. Skatteverket anser att de i frågeställningen aktuella trycksakerna på grund av sitt innehåll normalt sett inte är sådana trycksaker som enligt allmänt språkbruk avses med kategorin böcker, broschyrer, häften och liknande alster eller tidningar och tidskrifter.

text: Vid en tolkning som görs med ledning av Tullverkets tulltaxa är utgångspunkten att de varor som omfattas av den reducerade skattesatsen är hänförliga till kategorierna KN-nummer 4901-4905. Skatteverket anser inte att trycksakerna kan omfattas av kod 4901 eftersom de inte i första hand är avsedda för läsning. De består typiskt sett inte i huvudsak av redaktionell text utan en stor del utgör ritningar och teckningar som beskriver hur användaren praktiskt ska gå tillväga. Skatteverket anser att beskrivningarna inte är avsedda för läsning utan istället är instruktioner avseende viss tillverkning/tillagning till användaren. Jfr. Tullverkets bedömning av broderimönster. Någon av de andra KN-nummer 4902–4905 är inte heller aktuella utan trycksakerna är istället att hänföra till KN-nummer 4911.

text: Med anledning härav kan, enligt Skatteverkets uppfattning, trycksakerna inte omfattas av den lägre mervärdesskattesatsen.

text: Om flera beskrivningar endast sätts samman med ett gemensamt omslag av papp eller i en pärm förändrar det inte Skatteverkets inställning. En sådan sammansättning utgör inte ett litterärt verk och är inte heller avsedd att läsas utan innebär endast att flera beskrivningar sammanfogas i en gemensam trycksak.

text: Om tryckalstret däremot är en bok eller tidning med även viss redaktionell text anser Skatteverket att tryckalstret enligt allmänt språkbruk anses utgöra en bok eller tidning och därmed omfattas av den lägre skattesatsen. Ett sådant tryckalster utgör också enligt Tullverkets tulltaxa en bok/tidning. Detta gäller även om boken eller tidningen innehåller beskrivningar och teckningar som beskriver ett praktiskt tillvägagångssätt och enbart till viss del består av redaktionell text. Dessa kan läsas för att få kunskap om olika tillverkningsmetoder etc. och bilderna kan ge idéer och inspiration till bl.a. heminredning och matlagning. Skattesatsen ska i dessa fall vara 6 procent.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 718673-04/111

title: Fråga om en köpeskillingsfordran vid inkråmsöverlåtelse är en kapitaltillgång eller ej

text: 1 Sammanfattning

text: Ett aktiebolags fordran på köpeskilling vid en inkråmsöverlåtelse är alltid en kapitaltillgång.

text: 2 Frågeställning

text: Ett aktiebolag har i slutet av 1999 avyttrat en verksamhetsgren genom inkråmsavyttring till ett utomstående företag. Köpeskillingen på 4 000 000 kr ska erläggas enligt följande:

text: 250 000 kr vid avtalstidpunkten

text: 250 000 kr den 31/3 2000

text: 1 750 000 kr 36 månader efter avtalets undertecknande

text: 1 750 000 kr 48 månader efter avtalets undertecknande

text: Frågan är om den fordran som säljaren får genom överlåtelsen är en kapitaltillgång eller ej.

text: 3 Gällande rätt

text: Enligt

text: 14 kap. 2 § inkomstskattelagen

text: ska resultatet av näringsverksamhet beräknas enligt bokföringsmässiga grunder och god redovisningssed, om inte något annat är särskilt föreskrivet enligt lagen. Sådana särskilda föreskrifter finns för kapitalvinster och kapitalförluster. För dessa gäller som huvudregel enl.

text: 44 kap. 26 §

text: IL att vinster ska tas upp som intäkt när tillgången avyttras och förluster när förlusten är definitiv.

text: Med kapitalvinst och kapitalförlust i inkomstslaget näringsverksamhet avses enligt

text: 25 kap. 3 §

text: IL vinst och förlust vid avyttring av kapitaltillgångar. Med kapitaltillgångar avses andra tillgångar i näringsverksamheten än

text: lagertillgångar, pågående arbeten, kundfordringar och liknande tillgångar

text: inventarier, och

text: patent och andra sådana rättigheter som räknas upp i 18 kap. 1 § andra stycket 1 även om de inte förvärvats från någon annan.

text: Enligt

text: prop. 1999/2000:2

text: del 2 s. 169 och s. 326 ska en fordran på grund av avyttring av inventarier räknas till näringsverksamheten, men vinsten vid en avyttring av en sådan fordran kapitalvinstbeskattas.

text: Det bör noteras att i samband med att termen realisationsvinst ändrades till kapitalvinst vid tillkomsten av IL ändrades också definitionen. Därför är äldre rättpraxis inte längre fullt ut tillämpbar när det gäller att särskilja kapitaltillgångar från andra tillgångar.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Endast i det fall en fordran antingen utgör en kundfordran eller en lagertillgång är reglerna om beräkningen av resultatet enligt bokföringsmässiga grunder och god redovisningssed tillämpliga.

text: En inkråmsöverlåtelse kan omfatta såväl materiella som immateriella och finansiella tillgångar. Normalt utgör fordran vid försäljning av varor och tjänster kundfordringar. En inkråmsöverlåtelse är dock ingen normal försäljning i den löpande verksamheten och fordran torde liksom fordran vid försäljning av inventarier inte omfattas av begreppet kundfordringar, även om den innefattar en överlåtelse av varulagret. Ej heller torde den fordran som uppkommer vid en inkråmsöverlåtelse kunna utgöra en lagertillgång.

text: Enligt skatteverkets mening är därför en fordran på köpeskilling vid en inkråmsöverlåtelse alltid en kapitaltillgång. Det innebär att vinst eller förlust på en sådan fordran beskattas enligt bestämmelserna för kapitalvinster och kapitalförluster. Detta gäller oavsett kredittid och övriga villkor för fordringen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 730340-04/111

title: Värdering av tillgångar m.m. i en bouppteckning avseende dödsfall efter den 31 december 2004

text: 1 Sammanfattning

text: Marknadsvärdet, eller det verkliga värdet, bör alltid användas i en bouppteckning. Om dödsboet föredrar det, får dock en fastighets taxeringsvärde och ett fåmansföretags substansvärde användas. Om marknadsvärdet har använts får uppgift om latent skatteskuld antecknas och värderas för berörda egendomsslag.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Riksdagen har den 16 december 2004 antagit de förslag till lagändringar som framgår av proposition 2004/05:25, Slopad arvsskatt och gåvoskatt. Därigenom kommer beskattningen av arv och gåvor att slopas vid utgången av år 2004. Vid den tidpunkten ska lagen (

text: ) om arvsskatt och gåvoskatt (AGL) upphöra att gälla. Regeringen har samma dag antagit följdändringar i ett antal författningar.

text: Lagrådet konstaterar i yttrande, protokoll daterat den 18 oktober 2004 angående Slopad arvsskatt och gåvoskatt, att

text: 20 kap.

text: ärvdabalken

text: (ÄB) innebär ett krav på bl.a. värdering av en avlidens tillgångar och att det av

text: 20 kap.

text: ÄB inte närmare framgår hur värderingen ska göras. Vidare konstaterar Lagrådet att "?(det) kommer att dröja innan nya bestämmelser kan träda i kraft. Det innebär att de nuvarande bestämmelserna i

text: 20 kap.

text: ärvdabalken

text: med krav på bl.a. värdering av en avlidens tillgångar kommer att få tillämpas under en ej oväsentlig tid efter det att arvsskatten har slopats". I samma yttrande uttalas att det kan vara lämpligt att Skatteverket inför upphävandet av AGL lämnar vägledning i fråga om värdering av tillgångar i avvaktan på en mer permanent reglering i

text: ärvdabalken

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: En bouppteckning upprättas bl.a. i syfte att

text: vara grund för kommande arvskifte,

text: förebygga onödiga arvsprocesser,

text: utgöra legitimationshandling för dödsboet,

text: utgöra skydd för arvtagare och legatarier,

text: underlätta för fordringsägare att bevaka sina fordringar

text: Upprättandet av en bouppteckning är en enskild angelägenhet mellan dödsbodelägarna eller deras ställföreträdare. Skatteverket ska inför registreringen av bouppteckningen utöva en kontroll över att det har gått rätt till när bouppteckningen förrättades. Skatteverket ska registrera bouppteckningen endast om dödsboet vid bouppteckningsförrättningen följt de bestämmelser som finns i

text: 20 kap.

text: ÄB, se

text: 20 kap. 9 §

text: ÄB. Kontrollen sker bl.a. i avsikt att tillvarata ovan nämnda intressen.

text: Av

text: 20 kap. 4 § första stycket ärvdabalken

text: (ÄB) framgår följande. Den dödes tillgångar och skulder antecknas sådana de var vid dödsfallet. Därvid anges tillgångarnas värde och skuldernas belopp. Gösta Walin skriver i Kommentar till

text: Ärvdabalken

text: , del II, s. 168 att kontroll ska ske att "tillgångarna är värderade på sätt som stadgas i AGL och att ej heller i övrigt föreligger anledning till anmärkning mot värderingen". Kontrollen av uppgivna värden sker inte uteslutande ur beskattningssynpunkt utan även för tillvaratagande av civilrättsliga intressen.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Utgångspunkter vid värderingen

text: Enligt Lagrådet "är det inte givet att, i avsaknad av närmare bestämmelser i

text: 20 kap.

text: ärvdabalken

text: , en marknadsvärdering skall göras av en avlidens tillgångar i samband med att en bouppteckning upprättas".

text: I

text: prop. 2004/05:25 s. 24

text: har regeringen vidhållit uppfattningen "att man normalt torde ha att anteckna marknadsvärdet eller det verkliga värdet". I avsaknad av närmare reglering i

text: ärvdabalken

text: menar Skatteverket att gängse normer inom familjerättens och arvsrättens område bör gälla, dvs. en marknadsvärdering av tillgångar och skulder bör ske. Skatteverkets utgångspunkt är därför att marknadsvärdet, eller det verkliga värdet, generellt bör användas vid värdering av tillgångar och skulder.

text: Att dödsbon åsamkas nya kostnader på den grund att AGL upphävs är inte eftersträvansvärt. Ingivare av bouppteckningar har länge arbetat med värden som grundar sig på uppgifter som finns lätt tillgängliga, såsom uppgift om en fastighets taxeringsvärde och förmögenhetsvärdet på en bostadsrätt. Dödsbodelägare och andra intressenter är medvetna om att dessa värden kan avvika stort från marknadsvärdet på egendomen. En fastighets taxeringsvärde indikerar dess marknadsvärde . Att ävenframöver anteckna en fastighets taxeringsvärde i en bouppteckning innebär därförinte att något borgenärsintresse eller dödsbodelägarintresse går förlorat. Motsvarande avvägning avseende bostadsrätters värdering i bouppteckningsärendet gör sig däremot inte lika starkt gällande. Bostadsrätters förmögenhetsvärde indikerar inte tillgångens marknadsvärde utan avspeglar bostadsrättsföreningens ekonomiska situation. Bostadsrättens förmögenhetsvärde är därför inte användbart som värde i bouppteckningen. Beträffande värderingen av fåmansföretag kan konstateras att en substansvärdering ofta men inte alltid indikerar marknadsvärdet. I de flesta fall ger därför en substansvärdering en tillräckligt god uppfattning om företagets verkliga värde och det kan därför användas för bouppteckningens syfte.

text: I avvaktan på en mer permanent reglering lämnas följande vägledning där värderingen enligt Skatteverket får avvika från marknadsvärdet. Skatteverket menar vidare att begravningskostnader och bouppteckningskostnader får antecknas i bouppteckningen trots att dessa skulder inte föreligger vid dödsfallet. Dessa kostnader anses vara så nära förknippade med dödsfallet att de får vara antecknade i bouppteckningen.

text: 4.2 Vägledning vid värderingen

text: Marknadsvärdet, eller det verkliga värdet, bör alltid användas i bouppteckningen. Om marknadsvärdet har använts får uppgift om latent skatteskuld antecknas och värderas för berörda egendomsslag.

text: 4.2.1 Tillgångar

text: Fast egendom, tomträtt och byggnad på annans mark

text: Fast egendom får upptas i bouppteckningen till det taxeringsvärde som gällde året före dödsfallsåret.

text: Byggnad på annans mark får upptas i bouppteckningen till det taxerade byggnadsvärdet som gällde året före dödsfallsåret.

text: Tomträtt får i bouppteckningen tas upp till hela det taxeringsvärde som gällde året före dödsfallsåret.

text: Saknar fast egendom eller byggnad på annans mark taxeringsvärde värderas egendomen till marknadsvärdet på dödsdagen.

text: Näringsverksamhet

text: Näringsverksamhet i fåmansföretag får i bouppteckningen upptas till fåmansföretagets substansvärde. Substansvärderingen ska göras med utgångspunkt i fåmansföretagets senaste bokslut. Det åligger inte Skatteverket att för dödsboets räkning utföra företagets värdering. En verklig marknadsvärdering bör göras när det behövs av hänsyn till borgenärers, legatariers eller dödsbodelägarens befogade intressen.

text: Försäkringar

text: Försäkringar upptas till återköpsvärdet eller utfallande försäkringsbelopp.

text: Fordringar

text: Icke marknadsmässigt omsatta fordringar får i bouppteckningen tas upp till sitt nominella belopp. Uppgift bör lämnas i frågan om fordringen är räntebärande och i så fall med vilken ränta och när den förfaller till betalning.

text: 4.2.2 Skulder

text: Latenta skatteskulder (aktier m.m.)

text: Latenta skatteskulder på aktier, fastigheter och annan egendom som generellt sett kan medföra skatteskuld vid avyttring får antecknas och värderas i bouppteckningen till det belopp som egendomen skulle ha belastats med om egendomen hade sålts vid tidpunkten för dödsfallet. När detta beräknas bör hänsyn även tas till uppskovsbelopp och uppskovsavdrag som ska beaktas vid realisationsvinstberäkningen.

text: Bouppteckningskostnader

text: Bouppteckningskostnader får antecknas.

text: Begravningskostnader

text: Begravningskostnader får antecknas.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 730617-04/111

title: Sammanlagd inkomst enligt 2003 års svensk-danska avtal

text: Nytt: 2025-03-27

text: Från 2025 tillämpas avtalet mellan Sverige och Danmark om vissa skattefrågor som skrevs under den 10 juni 2024 (2024 års Öresundsavtal) i stället för avtalet mellan Sverige och Danmark om vissa skattefrågor som skrevs under den 29 oktober 2003 (2003 års Öresundsavtal).

text: Bestämmelserna om pensionsordningar i 2003 års Öresundsavtal har överförts i oförändrad form till 2024 års Öresundsavtal. Den bedömning som görs i ställningstagandet gäller därför även när 2024 års Öresundsavtal är tillämpligt.

text: 1 Sammanfattning

text: Då det i rubricerade avtal talas om sammanlagd inkomst och nettointäkt avses därmed den för inkomståret sammanlagda inkomsten/nettointäkten.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Vid tillämpning av det den 29 oktober 2003 undertecknade avtalet mellan Sverige och Danmark om vissa skattefrågor har fråga uppkommit hur uttrycken ”personens sammanlagda inkomst” respektive ”nettointäkt” ska tolkas. Närmare bestämt avser frågan om dessa uttryck avser förhållandena under hela inkomståret eller bara under den period för vilken personen i fråga beskattas i Sverige.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 1 § femte stycket lagen (1996:1512)

text: om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna ska det avtal mellan Sverige och Danmark om vissa skattefrågor som undertecknades den 29 oktober 2003 gälla som lag här i landet. Artikel 2 i avtalet behandlar avdrag för inbetalningar till pensionsordningar. I artikel 2 punkt 3 anges vissa villkor för artikelns tillämplighet, bl.a. stadgas att artikeln bara är tillämplig om inkomsterna i arbetsstaten ”utgör minst 75 procent av personens sammanlagda inkomst av rörelse, självständig yrkesutövning eller anställning efter avdrag för samtliga utgifter för inkomsternas förvärvande (nettointäkt)”.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: I artikel 2 i aktuellt avtal sägs inget om vilken period man ska se till då man fastställer en persons ”sammanlagda inkomst” respektive ”nettointäkt”. Av

text: SOU 2003:12

text: (Beskattningen av utomlands bosatta) s. 88 ff framgår att interna danska regler innebär att man beaktar inkomsten under hela inkomståret när en begränsat skattskyldig person väljer en skatteordning som ger rätt till vissa avdrag. EG-domstolen har i domarna avseende Schumacker (

text: ) och Wallentin (

text: ) också beaktat hela årets inkomst när man ansett att personen är berättigad till vissa avdrag. I de nya svenska reglerna från 1 januari 2005 med möjlighet för begränsat skattskyldiga att välja beskattning enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: ska hela årets inkomst beaktas för att grundavdrag och allmänna avdrag ska medges. Mot bakgrund av detta anser Skatteverket att man ska se till förhållandena under hela det aktuella inkomståret vid tillämpningen av artikel 2.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 732169-04/111

title: Byggnad på ofri grund på lantbruksfastighet

text: 1 Sammanfattning

text: Småhus på ofri grund som ligger på fastighet med minst 1 hektar produktiv mark utgör småhusenhet. Tomtmarken och den produktiva marken utgör en lantbruksenhet.

text: Småhuset betraktas inte som brukningscentrum till lantbruksenheten på vilken det ligger. Tomtmarken kan till följd av detta inte tillhöra klass 1 vad avser värdefaktorn fastighetsrättsliga förhållanden.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Frågan gäller om småhus på ofri grund, som ligger på fastighet med minst 1 hektar produktiv mark, ska utgöra lantbruksenhet eller småhusenhet. En följdfråga är dessutom om tomtmarken till byggnaden ska utgöra klass 1 vad avser värdefaktorn fastighetsrättsliga förhållanden, dvs. om byggnaden ska betraktas som brukningscentrum eller inte.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Indelning i taxeringsenheter

text: Av

text: 4 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152)

text: , FTL, framgår att om skilda delar av en fastighet har olika ägare ska fastigheten uppdelas i taxeringsenheter enligt ägarförhållandena. Detta innebär att småhuset i det aktuella fallet inte kan ingå i lantbruksenheten eftersom det inte har samma ägare som marken.

text: Av

text: 4 kap. 5 § andra stycket

text: FTL framgår vidare att småhus och tomtmark för sådan byggnad som ligger på fastighet med åkermark, betesmark, skogsmark, eller skogsimpediment ska ingå i den lantbruksenhet som omfattar marken.

text: Klassificering av värdefaktorn fastighetsrättsliga förhållanden

text: Av

text: 12 kap. 3 §

text: FTL framgår att värdefaktorn fastighetsrättsliga förhållanden bestäms med hänsyn till om värderingsenheten för tomtmark utgör självständig fastighet eller inte. Med värderingsenhet som utgör självständig fastighet ska jämställas värderingsenhet på vilken det finns småhus som utgör brukningsenhet för lantbruksenheten.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Indelning i taxeringsenheter

text: Småhuset och den produktiva marken utgör två separata taxeringsenheter eftersom de har olika ägare. Detta innebär att regeln i

text: 4 kap. 5 § andra stycket

text: FTL inte är tillämplig. Byggnaden indelas mot bakgrund av ovanstående som småhusenhet enligt 4 kap. 5 § första stycket punkt 1 FTL. Tomtmarken ingår med stöd av

text: 4 kap. 5 § andra stycket

text: FTL i lantbruksenheten.

text: Klassificeringen av fastighetsrättsliga förhållanden avseende tomtmarken på lantbruksenheten bygger på reglerna i

text: 12 kap. 3 §

text: FTL. För att tomtmarken ska utgöra klass 1 krävs att det ska finnas ett småhus som utgör brukningscentrum för lantbruksenheten. Eftersom småhuset enligt ovan inte ingår i samma taxeringsenhet utan utgör egen taxeringsenhet (småhusenhet) är inte heller denna regel tillämplig. Tomtmarken klassindelas därför som tillhörande klass 2 eller 3.

text: Styrsignalen ska tillämpas vid fastighetstaxering från och med 2005 års fastighetstaxering.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 735843-04/111

title: Skatteplikt vid upplåtelse av platser för parkering av fordon

text: Nytt: 2023-06-09

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-06-09, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteplikt föreligger vid upplåtelse av alla platser som är anordnade för att användas för parkering av fordon såsom garageplatser och parkeringsplatser. Det bör i detta avseende inte ställas några högre krav på platsernas byggnadstekniska utformning eller tekniska utrustning såsom att det måste vara fråga om asfalterade platser eller att en parkeringsautomat måste finnas.

text: Även upplåtelser av platser som inte är särskilt iordningsställda, exempelvis på gräsmark, får anses utgöra en plats för parkering av fordon som omfattas av skatteplikten när denna upplåts för att användas till att parkera fordon.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit om upplåtelse av grusplaner eller gräsmark kan utgöra sådan uthyrning av platser för parkering av fordon som är skattepliktig.

text: Skatteverket har tidigare i skrivelser med dnr

text: 130 624085-04/111

text: och

text: 130 557045-04/113

text: behandlat frågor om skatteplikt för upplåtelse av parkeringsplatser.

text: 3 Gällande rätt

text: Upplåtelse av nyttjanderätt till fastighet är undantaget från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 2 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML.

text: Detta undantag omfattar dock inte "upplåtelse av parkeringsplatser i parkeringsverksamhet" enligt

text: 3 kap. 3 § första stycket 5

text: ML.

text: Motsvarande bestämmelse i sjätte mervärdesskatte-direktivet (

text: ) återfinns i

text: artikel 13

text: B b. I denna bestämmelse anges att medlemsstaterna ska undanta utarrendering och uthyrning av fast egendom från skatteplikt. Detta gäller dock inte för "uthyrning av lokaler och platser för parkering av fordon".

text: EG-domstolen har i

text: mål C-173/88

text: , Morten Henriksen, bedömt om uthyrning av platser i garage utgör ett skattepliktigt tillhandahållande. Av EG-domstolens avgörande framgår att bestämmelsen i

text: artikel 13

text: B b inte ska ges en restriktiv tolkning. Vidare omfattar bestämmelsen inte enbart upplåtelse av öppna platser utan omfattar uthyrning av alla platser som är utformade för att användas till parkeringsändamål, inklusive garageplatser.

text: I ett fastställt förhandsbesked,

text: RÅ 2003 ref 80

text: , gjorde Regeringsrätten samma bedömning som Skatterättsnämnden i frågan om bestämmelsen i

text: 3 kap. 3 § första stycket 5

text: ML var tillämplig. I nämndens motivering anges att det inte kan anses föreligga något hinder mot att tillämpa den aktuella bestämmelsen i överensstämmelse med det sjätte mervärdesskattedirektivet. Bestämmelsen har även ansetts EG-konform i såväl

text: SOU 1994:88

text: (s. 110 samt 114) som

text: SOU 2002:74

text: (s. 665).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Bestämmelsen i

text: 3 kap. 3 § första stycket 5

text: ML om skatteplikt för upplåtelse av parkeringsplatser ska tolkas mot bakgrund av direktivets bestämmelse och EG-domstolens praxis.

text: Av bestämmelsen i

text: artikel 13

text: B framgår att " uthyrning av lokaler och platser för parkering av fordon" omfattas av skatteplikt. Vid tolkning av sjätte mervärdesskattedirektivet är utgångspunkten att undantag från skatteplikt ska tolkas restriktivt. Däremot ska ett undantag från ett undantag från skatteplikt, som den nu aktuella bestämmelsen om uthyrning av lokaler och platser för parkering, inte ges en restriktiv tolkning (jfr bl.a.

text: Bestämmelsen i 3 kap. 3 § första stycket 5 i ML omfattar upplåtelse av platser som är anordnade för att användas för parkering av fordon såsom garageplatser och parkeringsplatser. Det bör i detta avseende inte ställas några högre krav på platsernas byggnadstekniska utformning eller tekniska utrustning såsom att det måste vara fråga om asfalterade platser eller att en parkeringsautomat måste finnas.

text: Även upplåtelser av platser som inte är särskilt iordningsställda, exempelvis på gräsmark, får anses utgöra en sådan plats för parkering av fordon som omfattas av skatteplikten när denna upplåts för att användas för parkeringsändamål och upplåtelsen inte är underordnad ett annat huvudsakligt tillhandahållande som inte är skattepliktigt. En skattepliktig omsättning föreligger därför när en parkeringsavgift tas ut för att få ställa fordon på sådan mark eller om det annars av avtal eller liknande framgår att marken ska användas till att parkera fordon. När platser såsom exempelvis jordbruksmark tillfälligt upplåts för att användas för parkering av fordon utgör detta därmed en omsättning som är skattepliktig enligt

text: 3 kap. 3 § första stycket 5

text: ML.