text: Med privatbostad avses ett småhus som till övervägande del används eller är avsett att användas av ägaren eller någon närstående till honom för permanent boende eller som fritidsbostad. Ett småhus som är inrättat till bostad åt två familjer räknas som privatbostad om det till väsentlig del används eller är avsett att användas av ägaren eller någon närstående till honom för permanent boende eller som fritidsbostad. Med privatbostad avses också en bostad som innehas av en delägare i ett privatbostadsföretag och som till övervägande del används eller är avsedd att användas av ägaren eller någon närstående till honom för permanent boende eller som fritidsbostad. Med privatbostadsföretag likställs vid tillämpning av detta stycke en motsvarande utländsk juridisk person. Med privatbostad avses också en ägarlägenhet som till övervägande del används eller är avsedd att användas av ägaren eller någon närstående till honom för permanent boende eller som fritidsbostad.

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 675099-15/111

title: Skatteplikt vid rumsuthyrning i hotellrörelse, mervärdesskatt

text: Nytt: 2023-03-10

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-03-10, dnr.

text: Nytt: 2020-12-07

text: Högsta förvaltningsdomstolen har i dom,

text: HFD 2020 ref 51

text: , fastställt Skatterättsnämndens förhandsbesked. Detta ställningstagande överensstämmer inte med HFD:s dom när det gäller tillhandahållande till Migrationsverket av tillfälligt boende för asylsökande. Skatteverket kommer att se över ställningstagandet med anledning av domen. Se rättsfallskommentaren till HFD:s dom 2020-10-28, mål nr

text: , dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: I detta ställningstagande redogör Skatteverket för sin syn på när uthyrning av möblerade rum är skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse.

text: Om det inte är skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse är det fråga om skattefri uthyrning av fastighet.

text: Avgörande för bedömningen av om uthyrning av möblerade rum ska anses vara skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse är innehållet och syftet i verksamheten.

text: Skatteverket anser att två rekvisit ska vara uppfyllda för att det ska vara frågan om skattepliktig rumsuthyrning.

text: Skattepliktig rumsuthyrning innefattar att

text: uthyrningen avser tillhandahållande av tillfällig logi och

text: uthyrningen kommer att ske inom ramen för en hotellrörelse eller liknande verksamhet.

text: Med tillfällig logi avses uthyrning för en kortare tid. Upplåtelsens längd bedöms med utgångspunkt i avtalstiden och inte de boendes vistelsetid.

text: Med hotellrörelse eller liknande verksamhet (hotellrörelse eller liknande verksamhet förkortas fortsättningsvis hotellrörelse) avses att tillhandahållandet marknadsförs till dygns- eller veckopris alternativt att för hotellrörelse typiska tjänster tillhandahålls. För att det ska vara fråga om hotellrörelse krävs även att verksamheten inte är av obetydlig omfattning.

text: Om uthyrningen är skattefri medför det att avdragsrätt för ingående skatt saknas. Under vissa förutsättningar kan uthyraren bli frivilligt skattskyldig för uthyrningen. Frågan om frivillig skattskyldighet behandlas i ett separat ställningstagande.

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstagande 2005-01-20, dnr

text: 130 735858-04/111

text: , Mervärdesskatt vid uthyrning av tillfällig bostad i rum och stugor. I det nu publicerade ställningstagandet förtydligar Skatteverket sin syn på när uthyrning av möblerade rum är skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse. Förtydligandet innefattar en uppräkning av omständigheter som har betydelse för bedömningen av om upplåtelsen är skattepliktig eller inte. En förändring i bedömningen i förhållande till det ersatta ställningstagandet är att upplåtelsens längd bedöms med utgångspunkt i avtalstiden och inte de boendes vistelsetider. En bedömning av om verksamheten varaktigt ändrat inriktning införs.

text: I detta ställningstagande förutsätts att uthyrningen av möblerade rum görs i en ekonomisk verksamhet. Vad som är ekonomisk verksamhet behandlas i ett separat ställningstagande.

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket har fått frågor som rör mervärdesbeskattning i samband med uthyrning av möblerade stugor, rum och lägenheter, fortsättningsvis uthyrning av möblerade rum. Frågorna har främst gällt vad som avses med uthyrning en kortare tid och om det är avtalstiden, eller de boendes vistelsetid som är avgörande för bedömningen.

text: 130 735858-04/111

text: , Mervärdesskatt vid uthyrning av tillfällig bostad i rum och stugor. I det nu publicerade ställningstagandet förtydligar Skatteverket sin syn på när uthyrning av möblerade rum är skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse. Förtydligandet innefattar en uppräkning av omständigheter som har betydelse för bedömningen av om upplåtelsen är skattepliktig rumsuthyrning eller inte. En förändring i bedömningen i förhållande till det ersatta ställningstagandet är att upplåtelsens längd bedöms med utgångspunkt i avtalstiden och inte de boendes vistelsetider. En bedömning av om verksamheten varaktigt ändrat inriktning införs.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet

text: Upplåtelse av hyresrätter, bostadsrätter och andra rättigheter till fastigheter undantas från skatteplikt (

text: 3 kap. 2 § första stycket mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML). Motsvarande bestämmelse finns i

text: artikel 135.1 l i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet. Det ankommer därmed på medlemsstaterna att från skatteplikt undanta utarrendering och uthyrning av egendom.

text: Skatteplikt gäller dock vid rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet (

text: 3 kap. 3 § första stycket 4

text: ML). Bestämmelsen i

text: 3 kap. 3 § första stycket 4

text: ML har sin motsvarighet i artikel 135.2 a i mervärdesskattedirektivet som anger att undantaget från skatteplikt inte ska gälla för:

text: ”Tillhandahållande av logi, såsom detta definieras i medlemsstaternas lagstiftning, inom hotellbranschen eller branscher med liknande funktion, däribland tillhandahållande av logi i semesterbyar eller på områden som iordningställts för användning som campingplatser.”

text: Vad som utgör skattepliktigt logi definieras därmed enligt mervärdesskattedirektivet av medlemsstaterna. Det ankommer på medlemsstaterna att införa de kriterier som de anser lämpliga för att upprätthålla distinktionen mellan skattefri och skattepliktig uthyrning (

text: , Blasi, punkterna 21−22).

text: Den tidsrymd under vilken tillhandahållandet av logi sker, utgör ett lämpligt kriterium för avgränsning, eftersom logi skiljer sig från uthyrning av ett bostadsrum genom bland annat vistelsens längd. I allmänhet är vistelsen på ett hotell ganska kort och vistelsen i en hyreslägenhet tämligen lång (

text: , Blasi, punkt 23).

text: Det bör undersökas om vissa inslag (som till exempel en automatisk förlängning av hyreskontraktet) tyder på att den tid som har angetts i hyreskontraktet inte återspeglar parternas verkliga avsikter, och det är lämpligare att ta hänsyn till den faktiska sammantagna tidsrymd under vilken tillhandahållande av logi sker snarare än till den hyrestid som finns angiven i hyreskontraktet (

text: , Blasi, punkterna 26−27).

text: Hyrestiden är inte det enda avgörande kriteriet för att kvalificera ett avtal om fastighetsuthyrning i den mening som avses i unionsrätten, även om den korta tidsrymd under vilken tillhandahållandet av logi sker kan utgöra ett lämpligt kriterium för att skilja hotellogi från uthyrning av ett bostadsrum (

text: , Temco Europe, punkt 21). Den gemensamma nämnaren för transaktioner som ska beskattas enligt artikel 135.2 i mervärdesskattedirektivet är att de innebär ett mera aktivt utnyttjande av egendomen (

text: , Stichting ”Goed Wonen”, punkt 53).

text: Skatterättsnämnden (SRN) har i ett förhandsbesked avseende företagsbostäder uttalat att det är upplåtelsen som sådan som ska avse tillfällig logi. Det innebär att upplåtelsen till hyresgästen ska vara av tillfällig natur. Den bedömningen påverkas inte av hur hyresgästen sedan faktiskt nyttjar det möblerade rummet inom ramen för den avtalade kontraktstiden. SRN bedömde att uthyrningstid för en hyresperiod på ett år, med automatisk förlängning ett år i taget om avtalet inte sägs upp inte är momspliktig korttidsuthyrning. En sådan verksamhet ansågs av SRN inte väsentligen inriktad på att i en aktiv rörelse tillhandahålla tillfälligt logi (SRN 2015-05-20, dnr 35-14/I).

text: Vid tillämpning av den tidigare gällande lagen (

text: ) om mervärdeskatt förelåg skatteplikt för rumsuthyrning endast om lagen (

text: ) om hotell- och pensionatsrörelse var tillämplig på uthyrningen. Med hotell- och pensionatsrörelse avsågs yrkesmässig verksamhet med ändamål att tillhandahålla tillfällig möblerad bostad, vilket enligt förarbeten inte ansågs omfatta uthyrning för en termin och i tveksamma fall i stort sett inte omfattade längre än en månad. Uthyrning till Statens invandrarverk har enligt tidigare gällande mervärdeskattelag bedömts med utgångspunkt i de bolagets tillhandahållande av tjänster till de asylsökande (

text: RÅ 1988 not. 642

text: och

text: RÅ 1991 not. 82

text: Uttrycket ”branscher med liknande funktion” i 135.2 a i mervärdesskattedirektivet bör ges en vid tolkning eftersom dess syfte är att säkerställa att tillhandahållande av tillfällig logi, liknande (och därmed potentiellt konkurrerande med) det som tillhandahålls inom hotellbranschen ska beskattas (

text: , Blasi, punkt 20).

text: Avdragsrätt för ingående skatt

text: Den som bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet får göra avdrag för den ingående skatt som hänför sig till förvärv eller import i verksamheten (

text: 8 kap. 3 § första stycket

text: ML och artikel 168 i mervärdesskattedirektivet).

text: Avdrag får dock inte göras för sådan ingående skatt som hänför sig till stadigvarande bostad (

text: 8 kap. 9 §

text: ML). Med stadigvarande bostad avses en byggnad eller del av byggnad som är inrättad för permanent boende (

text: RÅ 2002 ref. 67

text: Avdragsförbudet för stadigvarande bostad avser all ingående skatt som kan hänföras till bostaden, dvs. såväl kostnader för inventarier som reparationer samt kostnader för drift och underhåll (

text: SOU 1994:88 s. 242

text: Vid bedömning av vad som utgör stadigvarande bostad ska enligt rättspraxis både utformningen och den faktiska användningen av en byggnad eller byggnadsdel tillmätas betydelse (

text: RÅ 2010 ref. 43

text: Av rättspraxis framgår att avdragsförbudet för stadigvarande bostad måste uppfattas som en schablonregel. Avdragsförbudet ska tillämpas oberoende av att huvudregeln i

text: 8 kap. 3 § första stycket

text: ML medför rätt till avdrag (se bl.a.

text: RÅ 2003 ref. 100

text: I och II).

text: Avdrag för ingående skatt som hänför sig till en byggnad eller del av en byggnad bör i vissa fall kunna medges även om byggnaden till sin karaktär är en bostad. Detta bör vara fallet då byggnaden eller byggnadsdelen på något sätt anpassats för verksamheten och den del där verksamheten bedrivs är klart avskild från bostadsdelen (

text: RÅ 2003 ref. 100

text: I och II).

text: Om lägenheten eller motsvarande del i en byggnad uteslutande används för skattepliktig rumsuthyrning anses den inte inrättad för permanent boende. Avdragsförbudet för stadigvarande bostad är inte tillämpligt. Avdragsrätt för ingående skatt på förvärv som används för den skattepliktiga verksamheten föreligger (

text: RÅ 2002 ref. 67

text: och

text: RÅ 2002 not. 174

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Innehållet och syftet i verksamheten

text: Inledning

text: Uthyrning av möblerade rum kan ur mervärdesskattesynpunkt bedömas antingen som skattefri uthyrning av fastighet eller som skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet. (Hotellrörelse eller liknande verksamhet förkortas fortsättningsvis hotellrörelse).

text: Avgörande för bedömningen av om uthyrning av möblerade rum ska anses vara rumsuthyrning i hotellrörelse och därmed skattepliktig är innehållet och syftet i verksamheten.

text: Skatteverket anser att två rekvisit ska vara uppfyllda för att det ska vara frågan om skattepliktig rumsuthyrning. Skattepliktig rumsuthyrning innefattar att

text: uthyrningen kommer att ske inom ramen för en hotellrörelse.

text: Tillhandahållande av tillfällig logi (uthyrningen avser en kortare tid)

text: En väsentlig egenskap vid rumsuthyrning i hotellrörelse är att verksamheten i sig är inriktad på tillhandahållande av logi. Med tillhandahållande av logi förstås att upplåtelsen till hyresgästen ska vara av tillfällig natur, dvs. uthyrningen ska avse en kortare tid. Upplåtelsens längd bedöms med utgångspunkt i avtalstiden och inte de boendes vistelsetid, jfr t.ex. SRN 2015-05-20, dnr 35-14/I. Bedömningen påverkas därmed inte av hur hyresgästen faktiskt utnyttjar det möblerade rummet inom ramen för den kontraktstid som avtalats mellan parterna.

text: Det kan förekomma att uthyrning av möblerade rum sker under en längre period. Vid bedömning av om en sådan uthyrning ändå avser tillhandahållande av tillfällig logi får beaktas att syftet med bestämmelsen i ML och mervärdesskattedirektivet är att skilja skattepliktig rumsuthyrning från skattefri upplåtelse av fastighet, dvs. i detta fallet bostäder. Vid bedömningen ska hänsyn tas till om uthyrningen sker i konkurrens med uthyrning inom hotellbranschen.

text: En bedömning av om en längre upplåtelse är skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse eller skattefri upplåtelse av fastighet ska ske i det enskilda fallet. Vid skattepliktig rumsuthyrning anser Skatteverket att uthyrningstiderna i verksamheten inte överstiger fyra månader.

text: Möblerade rum hyrs också ut till studenter och uthyrningen avser då i regel en termin. Terminsuthyrning av möblerade rum, t.ex. i studentkorridor, är en skattefri fastighetsupplåtelse.

text: Enligt EU-domstolen bör det undersökas om vissa inslag (som till exempel en automatisk förlängning av hyreskontraktet) tyder på att den tid som har angetts i hyreskontraktet inte återspeglar parternas verkliga avsikter. Då kan det vara lämpligare att ta hänsyn till den faktiska sammantagna tidsrymd under vilken tillhandahållande av logi sker snarare än till den hyrestid som finns angiven i hyreskontraktet. Skatteverket anser att om det redan vid avtalets ingående är bestämt att uthyrningen syftar till att avse längre tid än fyra månader ska bedömningen av uthyrningstidens längd inte begränsas till den tid som anges i det initiala avtalet.

text: Hotellrörelse

text: Rumsuthyrning i hotellrörelse innebär ett aktivt utnyttjande av egendomen. Fastighetsuthyrning kännetecknas främst av en förhållandevis passiv verksamhet som har samband med att viss tid förflyter.

text: Skatteverket anser att följande ska vara uppfyllt för att verksamheten ska anses vara en hotellrörelse.

text: a) Uthyraren marknadsför tillhandahållandet vanligtvis till dygns- eller veckopris, eller b) det finns en reception eller motsvarande och uthyraren erbjuder för hotellrörelser typiska tjänster.

text: Utöver detta ska verksamheten inte vara av obetydlig omfattning.

text: Som exempel på för hotellrörelser typiska tjänster kan nämnas städning av rummet och byte av sänglinne eller annan gästservice.

text: Om en privatbostad 1 eller en bostad om innehas med hyresrätt hyrs ut bör det särskilt övervägas om uthyrningen bedrivs på ett sådant sätt att den kan anses utgöra hotellrörelse. Vid bedömning bör följande beaktas.

text: Hur lång tid det möblerade rummet är uthyrt.

text: Hur stor omsättningen är.

text: Skatteverket anser att en hotellrörelse bedrivs när uthyrningstiden överstiger sammanlagt 16 veckor och omsättningen överstiger 50 000 kronor.

text: Om uthyrningen inte sker inom ramen för en hotellrörelse är det frågan om skattefri upplåtelse av fastighet.

text: 4.2 Varaktigt ändrad inriktning

text: Varaktigt ändrad inriktning - en tröghetsregel

text: Om ett företag som bedriver skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse i ett enskilt fall och för maximalt 11 månader sluter avtal om uthyrning av möblerade rum medför detta enligt Skatteverkets uppfattning inte att innehållet och syftet i verksamheten förändras. Uthyrningen av rummen är fortsatt skattepliktig. Om innehållet och syftet i verksamheten, eller del av verksamheten, varaktigt ändrar inriktning kan dock skatteplikten påverkas, jfr exempel 5.

text: Om ett företag som bedriver skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse sluter återupprepade avtal om uthyrning av möblerade rum med samma avtalspart ska det prövas om den verkliga avsikten är uthyrning för lång tid.

text: Om uthyrning direkt eller indirekt till en och samma avtalspart äger rum under mer än 11 månader sammanlagt under en tolvmånadersperiod är detta en presumtion för att fortsatt uthyrning till samma part är skattefri uthyrning av fastighet.

text: Bedömningen av om verksamheten varaktigt ändrat inriktning i enlighet med vad som sägs i detta ställningstagande bör ske i det enskilda fallet. En varaktigt ändrad inriktning kan innebära att regler om jämkning av avdrag enligt

text: 8 a kap.

text: ML blir aktuella.

text: 4.3 Avdragsrätt

text: Skattefri uthyrning av fastighet

text: Rätt till avdrag för ingående skatt förutsätter att förvärvet används för en skattepliktig verksamhet. Om uthyrningen av det möblerade rummet är en skattefri uthyrning av fastighet saknas därför avdragsrätt för ingående skatt.

text: Rumsuthyrning i hotellrörelse

text: Om en byggnad i sin helhet används för skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse verksamhet finns avdragsrätt för ingående skatt på kostnader hänförliga till den skattepliktiga verksamheten. Avdragsförbudet för stadigvarande bostad, se nedan, gäller inte i detta fall. Avdragsrätt förutsätter att de allmänna förutsättningarna för avdragsrätt är uppfyllda. Detta medför att ett hotellföretag som bedriver skattepliktig rumsuthyrning normalt har avdragsrätt för ingående skatt på förvärv som används för den skattepliktiga verksamheten.

text: Begränsning av avdragsrätten för ingående skatt som hänför sig stadigvarande bostad

text: För ingående skatt som hänför sig till stadigvarande bostad finns ett avdragsförbud.

text: Vid bedömning av vad som är stadigvarande bostad ska enligt rättspraxis både utformningen och den faktiska användningen tillmätas betydelse. Med stadigvarande bostad avses en byggnad eller en del av en byggnad som är inrättad för permanent boende eller används som stadigvarande bostad.

text: Avdragsrätt för ingående skatt finns dock om den del av byggnaden där verksamheten bedrivs är klart avskild från bostadsdelen och en anpassning för verksamheten skett. Avdragsförbudet för stadigvarande bostad är därmed tillämpligt om det möblerade rummet inte är avskilt från bostadsdelen.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning är avdragsförbudet tillämpligt om det möblerade rummet inte uteslutande är avsett att användas för skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse, jfr exempel 2−3. Det räcker därmed inte att en bostad eller ett utrymme i en stadigvarande bostad till viss del används i skattepliktig verksamhet för att man ska få rätt till avdrag för ingående skatt. Avdragsförbudet är tillämpligt då privat användning av det möblerade rummet förekommer. Eftersom det är fråga om en tillgång av privat karaktär finns anledning att ställa högre beviskrav än normalt på att tillgången används uteslutande i skattepliktig verksamhet.

text: Avdragsförbudet är därmed tillämpligt om en beskattningsbar person dels bedriver skattepliktig verksamhet i form av rumsuthyrning i hotellrörelse, dels använder det möblerade rummet för annat ändamål såsom för eget bruk eller skattefri uthyrning som stadigvarande bostad. Ett exempel på en sådan stadigvarande bostad är en fritidsfastighet som delvis hyrs ut, delvis används av ägaren.

text: 5 Exempel

text: Exempel 1, Skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse

text: A har i maj innevarande år blivit sambo med sin flickvän i hennes lägenhet. Sedan den första juni annonserar A ut sin enrumslägenhet i Malmö för uthyrning via ett företags webbplats. Uthyrningen sker till dygnspris. A tar hand om städning och byte av sänglinne vid byte av hyresgäst. Lägenheten är uthyrd 120 dagar under perioden juni−december. A:s inkomster av uthyrningen är 96 000 kr. A kommer att övernatta i lägenheten en till två dagar i veckan om den inte är uthyrd. I januari kommer A och hans flickvän att flytta tillbaka till lägenheten.

text: Skatteverket anser att skattepliktig rumsuthyrning innefattar dels att uthyrningen avser tillhandahållande av tillfällig logi, dels att uthyrningen sker inom ramen för en hotellrörelse. Skatteverket anser att A tillhandahåller tillfällig logi till respektive hyresgäst eftersom uthyrningen avser en kort tid. Skatteverket anser att uthyrningen även sker inom ramen för en hotellrörelse eftersom A marknadsför tillhandahållandet till dygnspris och tillhandahåller för hotellrörelse typiska tjänster. A:s lägenhet är en privatbostad. Verksamheten är inte av obetydlig omfattning eftersom lägenheten hyrs ut mer än 16 veckor och omsättningen överstiger 50 000 kronor. A bedriver skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse. Lägenheten används också som A:s bostad. Avdragsförbudet för stadigvarande bostad är därmed tillämpligt och A saknar avdragsrätt för kostnader som avser den stadigvarande bostaden. A har dock avdragsrätt för ingående skatt på övriga kostnader hänförliga till den skattepliktiga verksamheten, t.ex. sänglinne och handdukar samt rengöringsmedel, under förutsättning att de allmänna förutsättningarna för avdragsrätt är uppfyllda.

text: Exempel 2, Bed & breakfast (skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse) samt terminsuthyrning (skattefri fastighetsupplåtelse)

text: B marknadsför till dygns- och veckopris uthyrning av tre möblerade rum i en separat byggnad belägen på en privatbostadsfastighet i Visby. Rummen marknadsförs som Bed & Breakfast på en webblats för hotellbokningar. I priset ingår frukost, byte av sänglinne och handdukar samt städning av rummet. B:s Bed & Breakfast har rummen uthyrda under perioden 1 juni−1 september, dvs. sammanlagt 25 veckor. B:s inkomster av uthyrningen är 87 500 kronor. Under resten av året hyrs rummen ut till studenter. Den kortaste uthyrningstiden till studenter är en termin.

text: Skatteverket anser att skattepliktig rumsuthyrning innefattar dels att uthyrningen avser tillhandahållande av tillfällig logi, dels att uthyrningen sker inom ramen för en hotellrörelse. B:s Bed & Breakfast avser tillhandahållande av tillfällig logi eftersom uthyrningen till respektive hyresgäst avser en kort tid. Skatteverket anser att uthyrningen under sommaren sker inom ramen för en hotellrörelse eftersom B marknadsför tillhandahållandet till dygn- eller veckopris och tillhandahåller för hotellrörelse typiska tjänster. B hyr ut möblerade rum i en privatbostad. Verksamheten är inte av obetydlig omfattning eftersom uthyrningstiden överstiger sammanlagt 16 veckor och omsättningen överstiger 50 000 kronor. Terminsuthyrningen till studenter är däremot en skattefri fastighetsupplåtelse, av bostad. Rummen hyrs delvis ut i skattepliktig hotellrörelse, delvis för skattefri uthyrning av fastighet, dvs. som bostad. Rummen används därmed inte uteslutande i skattepliktig rumsuthyrning vilket medför att avdragsförbudet för ingående skatt hänförlig till stadigvarande bostad blir tillämpligt. B har dock avdragsrätt för ingående skatt på övriga kostnader hänförliga till den skattepliktiga verksamheten, t.ex. sänglinne och handdukar samt rengöringsmedel, under förutsättning att de allmänna förutsättningarna för avdragsrätt är uppfyllda.

text: Exempel 3, Bed & breakfast (skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse)

text: C marknadsför till dygns- och veckopris uthyrning av två möblerade rum i en separat byggnad belägen på en privatbostadsfastighet i Visby. Rummen marknadsförs som Bed & Breakfast på en webblats för hotellbokningar. I priset ingår frukost, byte av sänglinne och handdukar samt städning av rummet. C:s Bed & Breakfast är tillgängligt för bokning hela året och rummen hyrs ut under sammanlagt 250 dagar. C:s inkomster av uthyrningen är 125 000 kr. Rummen används inte privat.

text: Skatteverket anser att skattepliktig rumsuthyrning innefattar dels att uthyrningen avser tillhandahållande av tillfällig logi, dels att uthyrningen sker inom ramen för en hotellrörelse. I detta fall är det fråga om tillhandahållande av tillfällig logi eftersom uthyrningen till respektive hyresgäst avser en kort tid. Skatteverket anser att uthyrningen sker inom ramen för en hotellrörelse eftersom C marknadsför tillhandahållandet till dygn- eller veckopris och tillhandahåller för hotellrörelse typiska tjänster. C hyr ut möblerade rum i en privatbostad. Verksamheten är inte av obetydlig omfattning eftersom rummen hyrs ut 250 dagar och omsättningen uppgår till 125 000 kronor. Rummen är skilda från privatbostaden och används inte heller privat. Rummen används uteslutande i skattepliktig rumsuthyrning vilket medför att avdragsförbudet för ingående skatt hänförlig till stadigvarande bostad inte blir tillämpligt. C har avdragsrätt för ingående skatt på kostnader hänförliga till den skattepliktiga verksamheten under förutsättning att de allmänna förutsättningarna för avdragsrätt är uppfyllda.

text: Exempel 4, Nystartad verksamhet, tillfälligt boende för asylsökande s.k. ABT-boende

text: Företaget D AB startar en verksamhet med 40 sängplatser. Verksamheten har reception, tillhandahåller städning av rummen och byte av sänglinne eller annan gästservice. Bolaget lämnar in anbud och tilldelas (enligt beslut i upphandlingsprotokoll) kontrakt som leverantör av tillfälligt boende för asylsökande. Företaget D AB sluter avtal med Migrationsverket om tillhandahållande av tillfälligt boende för asylsökande, s.k. ABT-boende, till dygnspris. Samtliga sängplatser kommer att upplåtas. Avtalet avser tjänster under fyra månader, perioden 8 januari 2016−8 maj 2016. Det krävs att ett nytt avtal sluts för ett ev. fortsatt tillhandahållande av tjänster till Migrationsverket.

text: Skatteverket anser att skattepliktig rumsuthyrning innefattar dels att uthyrningen avser tillhandahållande av tillfällig logi, dels att uthyrningen sker inom ramen för en hotellrörelse. D AB:s verksamhet avser tillhandahållande av tillfällig logi eftersom uthyrningen till Migrationsverket avser kort tid. Skatteverket anser att uthyrningen sker inom ramen för en hotellrörelse eftersom D AB tillhandahåller för hotellrörelse typiska tjänster. Företaget ska redovisa utgående skatt och har avdragsrätt för ingående skatt på förvärv som används för den skattepliktiga verksamheten om allmänna förutsättningar för avdragsrätt är uppfyllda.

text: Exempel 5, Varaktigt ändrad inriktning

text: Företaget E AB driver sedan många år tillbaka en hotellrörelse med 60 rum. E AB marknadsför tillhandahållandet av tillfällig logi till dygn- eller veckopris och tillhandahåller för hotellrörelse typiska tjänster. Företaget E AB sluter avtal med Migrationsverket om tillhandahållande av tillfälligt boende för asylsökande, s.k. ABT-boende, till dygnspris. Samtliga sängplatser kommer att upplåtas. Avtalet gäller uthyrning under åtta månader, perioden 8 januari 2016−8 september 2016. Företaget tillhandahåller enligt avtalet även för hotellrörelse typiska tjänster. I januari följande år återgår företaget till att hyra ut till turister. Skatteverket bedömer att verksamheten inte varaktigt ändrat inriktning. Företaget ska redovisa utgående skatt och har avdragsrätt för ingående skatt på förvärv som används för den skattepliktiga verksamheten om allmänna förutsättningar för avdragsrätt är uppfyllda.

text: Företaget F AB driver sedan många år tillbaka en hotellrörelse med 60 rum. F AB marknadsför tillhandahållandet av tillfällig logi till dygn- eller veckopris och tillhandahåller för hotellrörelse typiska tjänster. Företaget sluter avtal om tillhandahållande av boende för asylsökande, s.k. ABT-boende. Uthyrningen avser samtliga sängplatser. Avtalet gäller uthyrning under sex månader, perioden juli−december. Företaget tillhandahåller enligt avtalet även för hotellrörelse typiska tjänster. Vid avtalstidens utgång kommer avtalet att förlängas automatiskt med på varandra följande sexmånadersperioder om inte avtalet sägs upp. Skatteverket anser om det redan vid avtalets ingående är bestämt att uthyrningen syftar till att avse längre tid, t.ex. genom automatisk förlängning av avtalet, ska bedömningen av uthyrningstidens längd inte begränsas till den tid som anges i det initiala avtalet. Avtalet löper tillsvidare (>12 månader) och jämställs i detta fall med ett långt avtal. Skatteverket bedömer att verksamheten i detta fall varaktigt ändrat inriktning till långtidsuthyrning, dvs. till att avse skattefri fastighetsupplåtelse. Rätt till avdrag för ingående skatt förutsätter att förvärvet används för en skattepliktig verksamhet. Företaget saknar därför avdragsrätt för ingående skatt på kostnader hänförliga till den skattefria uthyrningen.

text: Företaget G AB driver sedan många år tillbaka en hotellrörelse med 60 rum. G AB marknadsför tillhandahållandet till dygn- eller veckopris och tillhandahåller för hotellrörelse typiska tjänster. Företaget G AB sluter 2016 avtal med Migrationsverket om tillhandahållande av tillfälligt boende för asylsökande, s.k. ABT-boende, till dygnspris. Samtliga sängplatser kommer att upplåtas. Avtalet gäller uthyrning under fyra månader, perioden januari−april. Nytt avtal sluts för perioden maj−augusti samt därefter för perioden september−december. Den 1 januari 2017 kan det konstateras att anläggningen varit uthyrd till Migrationsverket samtliga dagar under den senaste tolvmånadersperioden, vilken inleddes den 1 januari 2016. Skatteverket bedömer att verksamheten i detta fall varaktigt ändrat inriktning. Fortsatt uthyrning till en och samma avtalspart ska från och med den 1 januari 2017 anses utgöra skattefri uthyrning av fastighet.

text: Företaget D AB (ovan) sluter efter det initiala avtalets utgång (perioden 8 januari 2016−8 maj 2016) ytterligare ett avtal om uthyrning av ABT-boende till Migrationsverket. Avtalet avser tillhandahållande av tjänster under sex månader, perioden 10 juli 2016–10 januari 2017. Bolaget har vid en bedömning den 1 januari 2017 tillhandahållit tjänster till en och samma avtalspart, Migrationsverket, mindre än 11 månader under den senaste tolvmånadersperioden och bedömningen av verksamheten som skattepliktig uthyrning i hotellrörelse kvarstår. Mot bakgrund av det fluktuerande antalet asylsökande i Sverige är det vid det inledande avtalets ingående inte känt om Migrationsverket kommer att ha ett behov av att upphandla tillhandahållande av tillfälligt boende för asylsökande efter avtalstidens utgång. Parterna är inte i intressegemenskap. Det finns därmed enligt Skatteverket inte anledning att anse att det initiala avtalet samt därpå följande avtal inte återspeglar parternas verkliga avsikter.

text: Företaget E AB (ovan) sluter efter det initiala avtalets utgång (8 januari 2016−8 september 2016) ytterligare ett avtal om uthyrning av ABT-boende till Migrationsverket. Avtalet avser tillhandahållande av tjänster under två månader, den 9 september−9 november 2016. I december sluter E AB ytterligare ett avtal om uthyrning under sex månader, perioden 12 december–11 juni. Bolaget har den 1 januari 2017 tillhandahållit tjänster till en och samma avtalspart, Migrationsverket, mindre än 11 månader under den senaste tolvmånadersperioden och bedömningen av verksamheten som skattepliktig uthyrning i hotellrörelse kvarstår vid denna tidpunkt.

text: Tillämpningsinformation (dnr.

text: 131 680105-15/111

text: Detta ställningstagande ska tillämpas från och med den 1 januari 2016.

text: Äldre bedömning enligt Skatteverkets ställningstagande 2005-01-20, dnr

text: 130 735858-04/111

text: , Mervärdesskatt vid uthyrning av tillfällig bostad i rum och stugor och Rättslig vägledning årsutgåva 2015 ska tillämpas för förhållanden före den 1 januari 2016.

text: Om avtal om tillhandahållande av tillfälligt boende för asylsökande har slutits senast den 31 december 2015 och skatteplikt i enlighet med Skatteverkets ställningstagande 2005-01-20, dnr

text: 130 735858-04/111

text: , Mervärdesskatt vid uthyrning av tillfällig bostad i rum och stugor och Rättslig vägledning årsutgåva 2015 har ansetts föreligga avseende den avtalade tjänsten ska skatteplikten kvarstå fram till dess avtalet löper ut, dock längst till den 31 december 2016. Det tillhandahållande företaget ska vid avtalets utgång, dock senast den 31 december 2016, anses som ett företag som bedriver skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse.

text: Vid bedömningen av om en verksamhet varaktigt ändrat inriktning börjar den första tolvmånadersperioden löpa den 1 januari 2016. Den första tidpunkt från och med vilken en verksamhet kan anses ha ändrat inriktning infaller därmed den 1 januari 2017.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 675281-13/111

nyckelord:
Bokföring & redovisning
Inkomstskatt

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Omdisponering av lämnad utdelning till koncernbidrag

org: skv

text: Nytt: 2017-03-27

type: stycke

text: Genom lagändring gäller inte detta ställningstagande för räkenskapsår som påbörjas den 1 januari 2017 eller senare. Se ställningstagandet 2017-03-22, dnr

text: 131 98793-17/111

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Skattemässigt kan omdisponering i efterhand av lämnad utdelning till koncernbidrag godtas under förutsättning att förmögenhetsöverföring visats ha skett mellan berörda bolag under aktuellt räkenskapsår/beskattningsår. Enligt Skatteverkets uppfattning ska förmögenhetsöverföringen ha skett senast när bokslutet har fastställts.

text: När kapitalöverföringarna har skett i form av utdelningar och driftsbidrag i flera led kan dessa betalningsströmmar inte retroaktivt omdisponeras till koncernbidrag mellan företag som inte varit parter i den ursprungliga verkliga förmögenhetsöverföringen.

text: 2 Frågeställning

text: Inom en kommunägd koncern har det uppmärksammats att gjorda dispositioner för räkenskapsåren 1 och 2 inte varit skattemässigt optimala. Ett kommunalt bolag har lämnat utdelning till sitt moderbolag, som i sin tur vidareutdelat en del av erhållen utdelning till kommunen. Kommunen har därefter lämnat ett driftsbidrag till ett annat dotterbolag i koncernen.

text: Kan de belopp som lämnats i utdelning från dotterbolaget till moderbolaget skattemässigt yrkas avdrag för respektive tas upp som intäkt som koncernbidrag vid taxeringarna av räkenskapsåren 1 och 2?

text: Kan de belopp som lämnats i utdelning från moderbolaget till kommunen och som sedan kommunen lämnat i driftsbidrag till det andra dotterbolaget, skattemässigt yrkas avdrag för respektive tas upp som intäkt som koncernbidrag av moderbolaget och det sistnämnda dotterbolaget vid taxeringarna av räkenskapsåren 1 och 2?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Koncernbidrag ska dras av hos givaren och tas upp hos mottagaren, om de kvalitativa reglerna i 35 kapitlet

text: inkomstskattelagen

text: (IL) är uppfyllda. Förutom de kvalitativa reglerna framgår att ett bidrag ska ha lämnats, dvs. att en förmögenhetsöverföring ska ha skett.

text: 4 Bedömning

text: Skattemässigt är avdrag för koncernbidrag inte en fråga om god redovisningssed eller hur bidraget rubricerats i bokslutet. Avgörande för den skattemässiga bedömningen är, bortsett från de kvalitativa reglerna, om en reell förmögenhetsöverföring har skett. Frågan är när denna förmögenhetsöverföring ska ha skett för att få beaktas ett visst beskattningsår.

text: Enligt

text: 7 kap. 11 § aktiebolagslagen

text: fattas beslut om vinstutdelning först sedan balansräkningen har fastställts. Eftersom det enligt Skatteverkets uppfattning måste ha skett en förmögenhetsöverföring innan balansräkningen fastställs innebär det att förmögenhetsöverföringen måste finnas i den fastställda balansräkningen för att med skatterättslig verkan kunna medföra avdragsrätt respektive skatteplikt som för koncernbidrag.

text: Ingår inte förmögenhetsöverföringen i form av utdelning i den fastställda balansräkningen för dotterbolaget, vilket den enligt lämnade förutsättningar inte gör, medför detta att förmögenhetsöverföringen har skett det räkenskapsår under vilket utdelningen har beslutats.

text: I det aktuella fallet har förmögenhetsöverföringen inte skett under räkenskapsår 1 eftersom den inte ingår i den på bolagsstämman år 2 fastställda årsredovisningen. För detta belopp kan därför skattemässigt avdrag som koncernbidrag yrkas först avseende räkenskapsår 2.

text: Någon förmögenhetsöverföring från moderbolaget till det andra dotterbolaget har inte skett. Bidraget till dotterbolaget kommer från kommunen. Visserligen har moderbolaget lämnat utdelning till kommunen och kommunen lämnat bidrag till dotterbolaget, men att retroaktivt med skattemässig verkan byta ut parterna i förmögenhetsöverföringen kan inte godtas eftersom det inte motsvarar det ursprungliga verkliga förhållandet.

text: Mellan moderbolaget och detta dotterbolag finns således för räkenskapsåren 1 och 2 inte några förmögenhetsöverföringar som med skatterättslig verkan kan medföra avdragsrätt respektive skatteplikt som för koncernbidrag.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 675310-13/111

status: gällande

title: Kan ett beskattningsår i enskild näringsverksamhet förlängas i efterhand?

text: Detta ställningstagande ersätter det tidigare ställningstagandet 2004-11-22, dnr

text: 130 584332-04/111

text: som upphävts.

text: 1 Sammanfattning

text: Det räkenskapsår som en fysisk person använt vid bokföringen av affärshändelser när en näringsverksamhet påbörjas utgör också det första beskattningsåret vid beskattningen. Näringsidkaren kan inte retroaktivt – med verkan vid beskattningen – förlänga räkenskapsåret.

text: 2 Frågeställning

text: En fysisk person har påbörjat en näringsverksamhet den 1 oktober år 1. Vid taxeringen år 2 har ett räkenskapsår som omfattar perioden den 1 oktober – 31 december år 1 redovisats som det första beskattningsåret i verksamheten. Vid taxering år 3 har kalenderåret år 2 redovisats som det andra beskattningsåret i verksamheten.

text: Frågan har uppkommit om det är möjligt för näringsidkaren att retroaktivt – med verkan vid beskattningen – förlänga det första räkenskapsåret, och därmed även beskattningsåret, till den 31 december år 2. Därvid skulle inkomsten av näringsverksamheten inte beskattas vid taxeringen år 2 och inkomsten vid taxering år 3 gälla ett förlängt beskattningsår som omfattar perioden den 1 oktober år 1 – 31 december år 2.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I

text: 1 kap. 13 § inkomstskattelagen

text: (1999:1229, IL) finns bestämmelser om beskattningsår för fysiska personer. Beskattningsåret är för fysiska personer ett kalenderår. Om en enskild näringsidkare som är bokföringsskyldig enligt

text: bokföringslagen

text: (1999:1078, BFL) har ett räkenskapsår som inte sammanfaller med kalenderåret, och har följt bestämmelserna i

text: 3 kap.

text: BFL, är beskattningsåret för näringsverksamheten i stället räkenskapsåret.

text: I

text: 3 kap.

text: BFL finns bestämmelser om räkenskapsår. I 3 kap. 1 § första stycket anges att ett räkenskapsår ska omfatta tolv månader. Av andra stycket framgår att bl.a. fysiska personer ska ha kalenderåret som räkenskapsår. Av

text: 3 kap. 3 §

text: BFL framgår att när bokförings-skyldigheten inträder eller räkenskapsåret läggs om, får räkenskapsåret omfatta kortare tid än tolv månader eller utsträckas att omfatta högst arton månader. Räkenskapsåret får också kortas av om bokföringsskyldigheten upphör.

text: Högsta Förvaltningsdomstolen har i

text: HFD 2012 ref. 61

text: meddelat att det inte är förenligt med god redovisningssed att rätta fel i räkenskaperna genom att ersätta ett fastställt bokslut med ett nytt.

text: 4 Bedömning

text: I det nu aktuella fallet har näringsidkaren valt ett förkortat räkenskapsår som omfattar perioden 1 oktober – 31 december år 1. Näringsidkaren har också redovisat det räkenskapsåret som beskattningsår vid taxeringen år 2. Det andra räkenskapsåret i verksamheten har blivit kalenderåret år 2. Kalenderåret år 2 har redovisats som beskattningsår vid taxeringen år 3, vilket också är i överensstämmelse med huvudregeln för beskattningsår för fysiska personer i

text: 1 kap. 13 §

text: IL.

text: Det kan konstateras att beskattningsåren vid taxeringen år 2 och 3, i detta fall överensstämmer med bestämmelserna om beskattningsår i

text: 1 kap. 13 §

text: IL, och att de också motsvarar de räkenskapsår som näringsidkaren – i enlighet med bestämmelserna i

text: 3 kap.

text: BFL – använt för bokföringen av affärshändelserna i verksamheten. Mot den bakgrunden saknas det rättslig grund för näringsidkaren att retroaktivt – med verkan vid beskattningen – förlänga det första räkenskapsåret till den 31 december år 2. Det betyder att de beskattningsår som legat till grund för taxeringen år 2 respektive år 3 inte ska ändras.

text: Högsta Förvaltningsdomstolen har också i

text: HFD 2012 ref. 61

text: bekräftat att det inte är förenligt med god redovisningssed att ersätta ett fastställt bokslut med ett nytt. Den retroaktiva ändringen av räkenskapsåret kan därför inte godtas vid beskattningen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 67725-15/111

title: Kapitaltillskott – privatbostadsföretagets amorteringar under säljarens innehavstid

text: 1 Sammanfattning

text: Den som säljer en bostadsrätt får i normalfallet dra av bostadsrättens andel av privatbostadsföretagets amorteringar som kapitaltillskott, när han eller hon ska beräkna sin kapitalvinst. Amorteringarna ska vara gjorda under säljarens innehavstid. Innehavstiden är tiden mellan förvärvet och avyttringen av bostadsrätten. Tillträdet har inte någon betydelse.

text: 2 Frågeställning

text: När en bostadsrätt säljs och en kapitalvinst ska beräknas ska vissa kapitaltillskott till privatbostadsföretaget dras av. Det är bara kapitaltillskott för amortering av lån och för finansiering av ny-, till- eller ombyggnad på fastigheten som ska dras av (

text: 46 kap. 7 § inkomstskattelagen

text: (IL)). Tillskotten för amorteringar ska anses ha uppgått till ett belopp som motsvarar bostadsrättens andel av de amorteringar som privatbostadsföretaget har gjort under säljarens innehavstid. Frågan är hur begreppet innehavstiden ska tolkas i denna regel. Det finns de som menar att innehavstiden är tiden från tillträdet till dess att en ny bostadsrättshavare tillträder. Det är under denna tid bostadsrättshavaren betalar in månadsavgifterna till föreningen, vilka huvudsakligen finansierar amorteringarna. En sådan tolkning anses ge en bättre överensstämmelse mellan en bostadsrättsinnehavares faktiska kapitaltillskott och de kapitaltillskott som denne eller denna enligt lagregeln ska anses ha gjort. Andra anser att en bostadsrättshavare innehar, d.v.s. äger bostadsrätten, från förvärvet till avyttringen enligt lagen och gällande praxis.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Kapitalvinsten ska beräknas som skillnaden mellan ersättningen för den avyttrade bostadsrätten och omkostnadsbeloppet (

text: 44 kap. 13 §

text: IL)

text: Andra kapitaltillskott än insatser vid förvärvet ska räknas in i omkostnadsbeloppet för bostadsrätten om tillskotten varit avsedda att användas av privatbostadsföretaget för amortering av lån eller för finansiering av ny-, till- eller ombyggnad på fastigheten. Tillskotten för amorteringar anses ha uppgått till belopp som motsvarar bostadsrättens andel av de amorteringar som företaget har gjort under innehavstiden. Lånefinansierade amorteringar ska inte räknas med. Andelsförhållandena vid avyttringen avgör hur stor del av tillskotten som avser bostadsrätten (

text: 46 kap. 7 §

text: IL).

text: A avyttrade en bostadsrätt den 6 maj 1972 med tillträde i juli samma år. Högsta förvaltningsdomstolen ansåg att tiden för A:s innehav av bostadsrätten skulle räknas från dagen för förvärvet, som ansågs ha skett den 14 juni 1967, till dagen för avyttringen den 6 maj 1972. (RÅ 1979 1:21).

text: Lagstiftningen i

text: bostadsrättslagen

text: ändrades under 1972, så att en upplåtelse skulle ske genom ett skriftligt avtal (

text: 6 § bostadsrättslagen

text: ). Högsta förvaltningsdomstolen ansåg därför i ett annat avgörande att bostadsrättsföreningen upplät bostadsrätten till B först den 1 juli 1978, när en sådan skriftlig handling hade upprättats. B:s innehavstid skulle därmed beräknas från den 1 juli 1978 (RÅ 1980 1:73).

text: I ovanstående domar, RÅ 1979 1:21 och RÅ 1980 1:73, avgjorde Högsta förvaltningsdomstolen hur länge en bostadsrätt hade innehafts. Innehavstiden hade betydelse för hur stor del av kapitalvinsten som skulle tas upp till beskattning enligt då gällande lagtext i 35 kap. 4 mom. i den numera upphävda kommunalskattelagen. I båda rättsfallen ansåg domstolen att innehavstiden sträckte sig från förvärvs- till avyttringstidpunkten. Tillträdet hade inte någon betydelse.

text: 4 Bedömning

text: När en bostadsrätt säljs ska säljaren beskattas för den kapitalvinst han eller hon har gjort. Kapitaltillskott till privatbostadsföretaget ska dras av vid beräkningen av en sådan kapitalvinst. Lagtexten i

text: 46 kap. 7 §

text: IL avgör vilka kapitaltillskott som ska dras av. Skatteverket anser att begreppet innehavstiden i denna lagtext ska tolkas på det sätt som Högsta förvaltningsdomstolen har gjort i RÅ 1979 1:21 och RÅ 1980 1:73. Tiden för innehav av en bostadsrätt ska därmed räknas från tidpunkten för förvärv till tidpunkten för avyttring. När avyttringen sker och kapitalvinsten ska tas upp till beskattning kan säljaren därmed även beräkna de kapitaltillskott för amortering, som ska dras av.

text: Exempel:

text: Arne förvärvade en bostadsrätt den 2 november 2010, när köpekontraktet undertecknades. Han tillträdde lägenheten den 10 januari 2011. Arne har betalat in sin månadsavgift den 28e varje månad. Bostadsrättsföreningen, som är ett privatbostadsföretag, har amorterat sitt fastighetslån med 50 tkr den 1 december varje år. Utöver denna löpande amortering skedde en större engångsamortering med sparade medel om 150 tkr den 20 oktober 2014. Någon amortering därutöver görs inte. Arne sålde sin bostadsrätt den 10 augusti 2014, när försäljningskontraktet undertecknades. Han flyttade ut den 7 januari 2015, eftersom de nya ägarna tillträdde bostadsrätten först den 15 januari 2015. Arnes bostadsrätt motsvarar 2 % av bostadsrättsföreningen vid avyttringen.

text: Enligt Skatteverket innehade Arne bostadsrätten från den 2 november 2010 till den 10 augusti 2014. Det innebär att de amorteringar som bostadsrättsföreningen har gjort under Arnes innehavstid uppgår till 200 tkr (50 tkr (1 dec 2010) + 50 tkr (1 dec 2011) + 50 tkr (1 dec 2012) + 50 tkr (1 dec 2013) = 200 tkr).

text: I och med att andelsförhållandena är sådana, att den sålda bostadsrättens andel av dessa amorteringar uppgår till 4 tkr (2 % av 200 tkr), ska han dra av dessa 4 tkr som kapitaltillskott i kapitalvinstberäkningen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 678347-07/111

title: Rätt beskattningsår för ändring av fastighets skattemässiga karaktär vid ombyggnad

text: 1 Sammanfattning

text: Ombyggnad eller annan ändring under året som medför att en byggnad blir eller upphör att vara ett småhus, får vid inkomstbeskattningen betydelse först vid det påföljande beskattningsåret.

text: Det innebär bl.a. att ett hyreshus som byggs om till småhus är näringsfastighet för hela ombyggnadsåret och kan bli privatbostadsfastighet först för nästkommande beskattningsår.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fastighet är antingen privatbostadsfastighet eller näringsfastighet för hela beskattningsåret och indelningen är bl.a. beroende av om byggnaden är ett s.k. småhus. Ombyggnad kan alltså medföra grund för omklassificering av fastigheten.

text: Inkomstskattelagen

text: (IL) anger ingen bestämd tidpunkt för bedömning av byggnadens karaktär som småhus. Frågan gäller alltså för vilket beskattningsår som fastigheten vid en ombyggnad ska ändra skattemässig karaktär, dvs. för det år som ombyggnaden sker eller för det följande året?

text: Frågan har betydelse för den löpande beskattningen av fastighetsinnehavet, kapitalvinstbeskattningen och möjligheten till uppskov vid byte av bostad.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Med privatbostadsfastighet avses bl.a. småhus med mark som utgör småhusenhet, om småhuset är en privatbostad,

text: 2 kap. 13 §

text: IL. Med näringsfastighet avses en fastighet som inte är en privatbostadsfastighet,

text: 2 kap. 14 §

text: IL.

text: Innehav av näringsfastighet räknas alltid som näringsverksamhet och privatbostadsfastighet kan inte ingå i en näringsverksamhet,

text: 13 kap. 1 §

text: IL.

text: Med privatbostad avses ett småhus som till övervägande del används eller är avsett att användas av ägaren eller någon närstående till honom för permanent boende eller som fritidsbostad,

text: 2 kap. 8 §

text: IL. Frågan om en bostad ska räknas som privatbostad under ett visst kalenderår ska bestämmas på grundval av förhållandena vid årets utgång,

text: 2 kap. 10 §

text: IL.

text: Uppskov med beskattning av kapitalvinst kan medges vid byte av bostad enligt bestämmelserna i

text: 47 kap.

text: IL. Med ersättningsbostad avses bl.a. tillgång som vid förvärvet inkluderar ett småhus,

text: 47 kap. 5 §

text: IL.

text: Med småhus och småhusenhet avses hus och enheter av de slag som avses i

text: fastighetstaxeringslagen

text: 2 kap. 15 §

text: IL.

text: Med småhus avses byggnad som är inrättad till bostad åt en eller två familjer och med hyreshus avses bl.a. byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre familjer,

text: 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen

text: (FTL). Fastighet utgör vanligtvis en taxeringsenhet som bl.a. kan betecknas som småhusenhet eller hyreshusenhet.

text: Fastighetstaxering ska ske på grundval av fastighetens användning och beskaffenhet vid taxeringsårets ingång,

text: 1 kap. 6 §

text: FTL.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Definitionen av privatbostadsfastighet i

text: 2 kap. 13 §

text: IL och ersättningsbostad i

text: 47 kap. 5 §

text: IL relaterar till begreppet "småhus" som vid inkomstbeskattningen har samma innebörd som vid fastighetstaxeringen. Skatteverket anser därför att inkomstbeskattningen bör knytas till den indelning av byggnadstyper som följer av en tillämpning enligt

text: fastighetstaxeringslagen

text: Fastighetstaxeringen sker på grundval av fastighetens användning och beskaffenhet vid årets ingång, vilket leder till att även inkomstbeskattningen ska ske med hänsyn till förhållandena vid denna tidpunkt.

text: Om byggnaden vid ingången av året rätteligen motsvarar ett småhus alternativt ett hyreshus, så behåller byggnaden också den karaktären under hela det innevarande beskattningsåret. Ombyggnad eller annan ändring av en fastighet kommer alltså vid inkomstbeskattningen få betydelse först för påföljande beskattningsår.

text: Skatteverket har även i ställningstagande "Fastighetstaxeringens betydelse vid inkomstbeskattning av specialbyggnad" den 30 maj 2005 (dnr 130 35909905/111) uttalat att inkomstbeskattningen i förevarande fall ska bestämmas med hänsyn till förhållandena vid årets ingång.

text: I Skatteverkets handledning för beskattning av inkomst och förmögenhet m.m. vid 2007 års taxering s. 487 anges att en fastighet kan skifta beskattningsnatur redan för det år som ombyggnaden sker. Därför ska vad som anges i detta ställningstagande tillämpas för beskattningsåret 2007 och tidigare endast efter yrkande från den skattskyldige.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 680180-10/111

title: Avyttring eller gåva vid överlåtelse av svensk fastighet utan taxeringsvärde

text: 1 Sammanfattning

text: Överlåtelse av svensk fastighet utan taxeringsvärde, ska inkomstskattemässigt behandlas som en avyttring, om ersättningen motsvarar eller överstiger ett beräknat värde. Värdet ska beräknas enligt de grunder som gäller för bestämmande av taxeringsvärde för överlåtelseåret. Vid värderingen ska hänsyn tas till fastighetens beskaffenhet vid överlåtelsetillfället. Understiger ersättningen detta värde behandlas överlåtelsen som en gåva, om det finns en gåvoavsikt. Detta under förutsättning att det inte finns reglerat i lag att överlåtelsen ska ses som en avyttring.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Enligt fast praxis är den huvudsakliga innebörden av en överlåtelse av fastighet avgörande för om överlåtelsen inkomstskattemässigt ska anses ha karaktär av avyttring eller gåva (huvudsaklighetsprincipen). Denna princip innebär att en överlåtelse behandlas i sin helhet som en avyttring om ersättningen motsvarar eller överstiger taxeringsvärdet. Understiger ersättningen taxeringsvärdet behandlas överlåtelsen som en gåva, om det finns en gåvoavsikt. Detta under förutsättning att det inte finns reglerat i lag att överlåtelsen ska ses som en avyttring, se t.ex.

text: 53 kap. 3 § inkomstskattelagen

text: (IL).

text: Fråga har uppkommit hur huvudsaklighetsprincipen ska tillämpas för fastighet i Sverige som av olika skäl saknar taxeringsvärde. Det kan vara fråga om t.ex. 1) nybildad fastighet som ännu inte åsatts ett taxeringsvärde, 2) s.k. specialbyggnad med tillhörande mark eller 3) byggnad på ofri grund som saknar byggnadsvärde då detta värde inte uppgår till minst 50 000 kronor. Det är således det skattemässiga fastighetsbegreppet i

text: 2 kap. 6 §

text: IL som avses.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Högsta förvaltningsdomstolen fann i

text: RÅ 1950 ref. 33

text: II att då värdet av gåva av fast egendom skulle uppskattas med ledning av egendomens taxeringsvärde kunde överlåtelsen som skedde mot vederlag som i det aktuella fallet översteg taxeringsvärdet, inte i beskattningshänseende anses ha utgjort gåva.

text: RÅ 1969 ref. 32

text: . Högsta förvaltningsdomstolen; Enligt stadgad praxis gäller att den huvudsakliga innebörden av fånget ska vara avgörande för om detta ska anses ha karaktär av köp eller gåva. Även om starka skäl talar för att samma omständigheter ska bedömas lika, oavsett vilken skattefråga de rör, saknas dock stöd för att — i strid mot klar och entydig praxis - låta den rättstillämpning som anknyter till stämpelskatteförordningen komma till uttryck också beträffande realisationsvinstbeskattningen.

text: RÅ 1981 1:29. Riksskatteverkets nämnd för rättsärenden uttalade att det för år 1975 åsatta taxeringsvärdet (överlåtelseåret) borde anses utgöra värdet på fastigheten. Detta innebar att köpeskillingen för sökandens fastighetsdel understeg fastighetsandelens värde. Med hänsyn härtill och till övriga omständigheter i ärendet fick den huvudsakliga innebörden av sökandens fång anses vara gåva. Högsta förvaltningsdomstolen gjorde inte ändring i förhandsbeskedet.

text: Högsta förvaltningsdomstolen beskrev huvudsaklighetsprincipen enligt följande i

text: RÅ 2004 ref. 42

text: . "Vid överlåtelse av fastigheter för ett pris understigande marknadsvärdet har transaktionens karaktär i praxis bestämts enligt den s.k. huvudsaklighetsprincipen. Denna kan beskrivas så att en överlåtelse mot en ersättning som understiger fastighetens taxeringsvärde i sin helhet ansetts utgöra en gåva och inte utlöst någon inkomstbeskattning medan en överlåtelse som uppgår till eller överstiger fastighetens taxeringsvärde i sin helhet ansetts utgöra en avyttring och inkomstbeskattats på vanligt sätt."

text: Enligt

text: 5 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen

text: (FTL) gäller att taxeringsvärdet ska motsvara 75 % av marknadsvärdet. Av

text: 5 kap.

text: FTL framgår att det ska beräknas enligt vissa givna grunder.

text: Enligt 22 § 1 och 2 mom. och 43 § i den upphävda lagen om arvsskatt och gåvoskatt skulle fast egendom värderas till taxeringsvärdet för året innan beskattningstidpunkten inföll. Beskattningstidpunkten inföll i normalfallet vid dödsfallet respektive när gåvan fullbordades. Fast egendom som inte hade ett särskilt taxeringsvärde skulle ändå värderas till ledning för arvs- och gåvoskattens bestämmande. Vid värderingen skulle hänsyn tas till egendomens beskaffenhet vid beskattningstidpunkten. Värdet skulle uppskattas enligt de grunder som gäller för bestämmande av taxeringsvärdet året före det år, då beskattningstidpunkten inföll. Om det var uppenbart att fastighetens värde understeg 50 000 kr skulle dock inte något värde uppskattas.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Ett taxeringsvärde ska motsvara 75 % av marknadsvärdet, men beräknas enligt vissa givna grunder enligt

text: 5 kap.

text: FTL.

text: Vid tillämpning av huvudsaklighetsprincipen jämförs ersättningen för fastigheten med värdet på fastigheten. Enligt rättspraxis ska ett sådant värde utgöras av det för överlåtelseåret gällande taxeringsvärdet, se t.ex. RÅ 1981 1:29 och

text: RÅ 2004 ref. 42

text: . Om fastigheten inte åsatts något taxeringsvärde måste ett annat värde utgöra jämförelsevärde.

text: Högsta förvaltningsdomstolen har i

text: RÅ 1950 ref. 33

text: II gjort en koppling mellan jämförelsevärdet och gåvoskattepliktigt värde i samband med att huvudsaklighetsprincipen introducerades i praxis, se avsnitt under gällande rätt.

text: Det är dock Skatteverkets uppfattning, att ledning i första hand inte ska sökas i vad som skulle ha ansetts utgöra värdet på fastigheten enligt den numera upphävda arvs- och gåvoskattelagen. Det får anses ha uppkommit en egen praxis vad gäller kapitalvinstbeskattningen i det här avseendet, vilken inte heller styrs av vad som gäller i stämpelskattehänseende Enligt verket ska i stället avgörande vikt fästas vid att det ska vara den huvudsakliga innebörden av överlåtelsen, som ska styra bedömningen i kapitalvinsthänseende,

text: RÅ 1969 ref. 32

text: Principen att det är den huvudsakliga innebörden av en överlåtelse som ska styra klassificeringen är därför enligt Skatteverket överställd jämförelsevärdets koppling till det som tidigare utgjorde det gåvoskattepliktiga värdet. Till den del det gåvoskattepliktiga värdet fungerar att avgöra en överlåtelses huvudsakliga innebörd bör det dock användas med hänsyn taget till

text: RÅ 1950 ref. 33

text: och

text: RÅ 1969 ref. 32

text: Fastigheter utan taxeringsvärde skulle, enligt den numera upphävda arvs- och gåvoskattelagen (22 § 2 mom. tredje stycket och 43 § första stycket) förutom de som hade ett uppskattat taxeringsvärde understigande 50 tkr, åsättas ett gåvoskattepliktigt värde, som beräknats enligt de grunder som gäller för bestämmande av taxeringsvärde. Eftersom ett sådant beräknat värde, nedan benämnt beräknat taxeringsvärde, överensstämmer med principen att det ska vara den huvudsakliga innebörden som ska styra bedömningen, är det väl lämpat att utgöra jämförelsevärde. Det är också i förhållande till andra mer individuellt baserade marknadsvärdebestämningar i intervall, ett mera bestämt och reglerat värde. Ett beräknat taxeringsvärde är därför även av förutsebarhetsskäl bäst lämpat att utgöra jämförelsevärde vid en bedömning enligt huvudsaklighetsprincipen. Det är en viktig aspekt för alla berörda.

text: Om det stod klart att ett uppskattat värde för fastigheten skulle understiga 50 000 kr åsattes inte något gåvoskattepliktigt värde. Om 0 kr skulle sättas som jämförelsevärde skulle den huvudsakliga innebörden av överlåtelsen inte ha någon betydelse. Överlåtelsen skulle alltid klassificeras som en avyttring. 0 kr är därför i denna situation inte ett jämförelsevärde som är ändamålsenligt för att avgöra en överlåtelses huvudsakliga innebörd. Ett beräknat taxeringsvärde är som nyss nämnts ett mer reglerat och förutsebart värde än 75 % av ett på annat sätt för varje fastighet individuellt beräknat marknadsvärde. Skatteverket anser därför att övervägande skäl talar för att ett jämförelsevärde, även i denna situation, ska beräknas enligt samma principer som ett taxeringsvärde. På så sätt uppnås även att huvudsaklighetsprincipen tillämpas på ett så enhetligt sätt som möjligt för alla fastigheter inom Sverige.

text: Det är således verkets uppfattning att jämförelsevärdet för fastighet i Sverige som saknar taxeringsvärde, ska beräknas enligt de grunder som gäller för bestämmande av taxeringsvärde. Beräkningen bör ske enligt de grunder som gäller för överlåtelseåret. Vid värderingen ska hänsyn tas till fastighetens beskaffenhet vid överlåtelsetillfället.

text: De som avser att överlåta en fastighet kan vända sig till Skatteverket och be om en beräkning av ett sådant värde.

text: Om fråga är om en utländsk fastighet, där möjligheter att beräkna värden enligt samma principer som ett taxeringsvärde saknas, får en annan lösning väljas, se Skatteverkets ställningstagande 2008-04-16 "Fastighet avyttring eller gåva vid överlåtelse av utländsk fastighet"(dnr 131-99609-08/111).


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 680474-13/111

title: Begreppet särskilda skäl vid frivillig skattskyldighet under ett uppförandeskede; mervärdesskatt

text: Nytt: 2023-06-01

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Frivillig skattskyldighet under ett uppförandeskede kan medges om det bland annat finns särskilda skäl för ett sådant beslut. Omständigheten att en fastighetsägare måste finansiera en avsevärd ingående skatt under en längre tid kan innebära att särskilda skäl finns.

text: Skatteverkets uppfattning är att en tid omfattande minst sex månader är en längre tid.

text: Vidare anser Skatteverket att det inte går att göra ett generellt uttalande om att den ingående skatten ska överstiga ett visst belopp för att anses som avsevärd. En ingående skatt som normalt sett inte är avsevärd för en viss fastighetsägare kan vara det för en annan fastighetsägare. Detta innebär att för ett mindre företag kan ett lägre belopp anses vara ett avsevärt belopp. En bedömning måste därför göras i varje enskilt fall.

text: Vid bedömningen bör man utgå ifrån storleken av den ingående skatten på hela den byggnation som ska omfattas av den frivilliga skattskyldigheten. Särskilt för små och medelstora företag kan denna ingående skatt ställas i relation till företagets årsomsättning. En annan faktor som kan få betydelse vid bedömningen är hur länge företaget måste finansiera denna ingående skatt. Även andra omständigheter kan få betydelse vid bedömningen.

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket kan efter ansökan från en fastighetsägare, ett konkursbo eller en grupphuvudman i en mervärdesskattegrupp besluta om frivillig skattskyldighet under ett uppförandeskede. Ett sådant beslut kan endast medges om det bland annat finns ”särskilda skäl” för beslutet. Frågor har uppkommit om vad som menas med särskilda skäl i detta sammanhang.

text: I detta ställningstagande används benämningen fastighetsägare som ett samlingsbegrepp för de personer som kan ansöka om frivillig skattskyldighet under ett uppförandeskede.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Mervärdesskattelagen

text: och mervärdesskattedirektivet

text: Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap (

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML).

text: Som huvudregel är upplåtelse av nyttjanderätt till fastighet undantaget från skatteplikt (

text: 3 kap. 2 § första stycket

text: ML). På motsvarande sätt så undantas i mervärdesskattedirektivet som huvudregel utarrendering och uthyrning av fast egendom från skatteplikt (

text: artikel 135.1 l i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Undantaget enligt 2 § gäller inte vid bl.a. uthyrning av en sådan byggnad eller annan anläggning som utgör fastighet för stadigvarande användning i en verksamhet som medför skattskyldighet eller som medför rätt till återbetalning enligt 10 kap. 1, 6, 9, 11, 11 e eller 12 §§ ML samt i vissa fall om uthyrning sker till staten, kommun, kommunalförbund eller samordningsförbund (

text: 3 kap. 3 § andra stycket

text: ML).

text: Andra stycket tillämpas också när en byggnad eller annan anläggning som utgör fastighet uppförs eller genomgår omfattande till- eller ombyggnad i syfte att anläggningen helt eller delvis ska kunna hyras ut för sådan verksamhet som avses i andra stycket (

text: 3 kap. 3 § tredje stycket 3

text: ML).

text: I 9 kap. finns särskilda bestämmelser om skattskyldighet för sådan skattepliktig uthyrning som anges i 3 kap. 3 § andra och tredje stycket ML.

text: Skyldigheten att betala mervärdesskatt för sådan skattepliktig fastighetsuthyrning som anges i 3 kap. 3 § tredje stycket 3 (uppförandeskede) gäller endast om Skatteverket har beslutat om frivillig skattskyldighet efter ansökan (

text: 9 kap. 2 §

text: ML). En sådan ansökan får göras av en fastighetsägare, ett konkursbo eller av en sådan grupphuvudman som avses i 6 a kap. 4 § (

text: 9 kap. 2 § första stycket

text: ML).

text: Detta gäller endast om

text: det finns särskilda skäl,

text: den sökande har för avsikt att använda fastigheten för sådan uthyrning eller upplåtelse som avses i 3 kap. 3 § andra stycket, och

text: det är lämpligt med hänsyn till den sökandes personliga eller ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt (

text: 9 kap. 2 § tredje stycket

text: ML).

text: Med särskilda skäl bör främst avses att fastighetsägaren får finansiera en avsevärd ingående skatt under en längre tid. Särskilda skäl kan då finnas i det fall den frivilliga skattskyldigheten är avsedd att omfatta alla lokaler eller en stor del av lokalerna i en byggnad under uppförande. Även i fall av mer omfattande till- och ombyggnadsarbeten, som berör en stor del av fastigheten, kan särskilda skäl anses föreligga (

text: prop. 1999/2000:82 s. 72

text: Medlemsstaterna får medge beskattningsbara personer rätt till valfrihet för beskattning av utarrendering och uthyrning av fast egendom. Medlemsstaterna ska fastställa de närmare villkoren för utövande av den rätt till valfrihet som avses (artikel 137 i mervärdesskattedirektivet).

text: 3.2 EU-domstolens praxis

text: EU-domstolen har uttalat att bestämmelserna i artikel 137 i mervärdesskattedirektivet inte hindrar en medlemsstat, som har utnyttjat möjligheten till frivillig skattskyldighet, från att anta bestämmelser som innebär att avdrag för hela den ingående skatten villkoras av att ett icke retroaktivt godkännande i förväg har utverkats från Skatteverket. En medlemsstat som villkorar rätten till frivillig skattskyldighet med vissa lagkrav får möjlighet att genom ett förfarande för godkännande i förväg kontrollera huruvida dessa krav är tillgodosedda (

text: , Vermietungsgesellschaft Objekt Kirchberg, punkterna 26-30).

text: Vidare har medlemsstaterna ett stort utrymme att närmare bestämma metoderna för utnyttjandet av valfriheten inom ramen för bestämmelserna i artiklarna 131, 135 och 137 i mervärdesskattedirektivet (

text: , Belgocodex, punkterna 16-17).

text: 4 Bedömning

text: En fastighetsägare kan bli frivilligt skattskyldig för uthyrning av verksamhetslokaler redan vid den tidpunkten som en byggnad börjar uppföras eller genomgår omfattande till- och ombyggnad för sådan verksamhet. För ett sådant medgivande krävs dock bland annat att det finns särskilda skäl.

text: Uppförandet av en byggnad och mera omfattande till- och ombyggnader tar lång tid i anspråk och medför vanligen höga investeringskostnader. Detta kan medföra stora påfrestningar på fastighetsägarens likviditet. Omständigheten att fastighetsägaren måste finansiera en avsevärd ingående skatt under en längre tid medför att det kan finnas särskilda skäl för att medge frivillig skattskyldighet under uppförandeskedet. Om frivillig skattskyldighet medges kan fastighetsägaren löpande göra avdrag för ingående skatt på byggkostnaderna Omständigheter som kan medföra att särskilda skäl finns kan till exempel vara att den frivilliga skattskyldigheten är avsedd att omfatta hela byggnaden eller en stor del av den byggnad som ska uppföras eller genomgå omfattande till- eller ombyggnadsarbeten.

text: Det går inte att göra ett generellt uttalande om vad som är att bedöma som en avsevärd ingående skatt. En ingående skatt som normalt sett inte är avsevärd för en viss fastighetsägare kan vara det för en annan fastighetsägare. Detta innebär att för ett mindre företag kan ett lägre belopp anses vara ett avsevärt belopp. En bedömning måste därför göras i varje enskilt fall.

text: Även om ovan redovisade omständigheter medför att särskilda skäl finns så ska också följande förutsättningar vara uppfyllda för att frivillig skattskyldighet ska kunna medges under ett uppförandeskede:

text: den sökande ska ha för avsikt att använda fastigheten för sådan uthyrning eller upplåtelse som avses i

text: 3 kap. 3 § andra stycket

text: ML, och

text: det är lämpligt med hänsyn till den sökandes personliga eller ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt.

text: I det fall förutsättningarna för att medge frivillig skattskyldighet under ett uppförandeskede inte är uppfyllda kan ingående skatt på byggåtgärderna ändå medges som retroaktivt avdrag enligt bestämmelserna i

text: 9 kap. 8 §

text: ML under förutsättning att fastighetsägaren blir frivilligt skattskyldig när hyresgästen tillträder lokalen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 680812-15/111

title: Upphävande av ställningstagandet ”Avdrag för arbetsresor för handikappade m.fl.”

text: Ställningstagandet Avdrag för arbetsresor för handikappade m.fl. daterat 2008-12-12, dnr

text: 131 704346-08/111

text: , ska inte längre tillämpas.

text: I ställningstagandet har Skatteverket tagit ställning till hur avdraget ska beräknas för de personer som på grund av ålder, sjukdom eller funktionshinder tvingas använda egen bil för resor till och från arbetet. Numera framgår Skatteverkets inställning i Skatteverkets allmänna råd om avdrag för utgifter mellan bostaden och arbetsplatsen att tillämpas fr.o.m. beskattningsåret 2016, SKV A 2015:25. Ställningstagandet ska därför inte längre tillämpas.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 682627-10/111

text: Nytt 2017-01-27:

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Frivillig skattskyldighet för mervärdesskatt och gemensamma ytor vid uthyrning av gruppbostäder, dnr.

text: 131 16524-17/111

text: Med anledning av Kammarrätten i Stockholms dom 2010-09-23, mål nr 7238—7244-09, har frågor uppkommit om möjligheten till frivillig skattskyldighet och bedömningen av gemensamma ytor i gruppbostäder samt avdragsrätt för ingående skatt hänförlig till dessa ytor.

text: Målet i kammarrätten avsåg frågan om frivillig skattskyldighet för uthyrning av fastighet kan medges för gemensamma ytor som används av både boende (gruppboende) och vårdpersonal. Den i målet aktuella fastigheten hyrdes ut till en kommun som bedrev gruppboende i fastigheten. Kammarrätten uttalade att det inte är möjligt att avskilja den yta som enbart de boende kan utnyttja från den yta som även används av vårdpersonal i verksamheten. Ytan är därmed enligt kammarrättens mening inte en sådan storleks- och lägesmässigt klart avskiljbar yta för vilken frivillig skattskyldighet kan medges. Skatteverkets uppfattning överensstämmer med kammarrättens dom.

text: Frivillig skattskyldighet kan medges endast för uthyrningsbara ytor. Till ytor som inte är uthyrningsbara hör som regel sådana ytor som är gemensamma för samtliga lokaler i fastigheten eller som används för service, drift eller underhåll av övriga lokaler i fastighet. Trapphus, korridorer, hissar, värmecentral utgör exempel på sådana ytor som normalt inte ingår i den uthyrningsbara ytan. Ytor som är gemensamma såväl för uthyrning för vilken skatteplikt föreligger som för uthyrning som inte omfattas av skatteplikten (dvs. ytor som används både av vårdpersonal och av de boende) bör enligt Skatteverkets uppfattning behandlas på motsvarande sätt som trapphus, korridorer etc. Dessa ytor kommer fortsättningsvis kallas för gemensamma ytor.

text: Frivillig skattskyldighet, avseende gruppboende, kan därför endast medges för uthyrning av vårdytor och personalutrymmen. För uthyrning av bostäder och gemensamma ytor som används både av de boende och vårdpersonal medges inte frivillig skattskyldighet. Att en del av de gemensamma ytor, som används av både boende och personal, ska anses vara hänförliga till stadigvarande bostad framgår bl.a. av Kammarrätten i Göteborgs dom 2001-10-18, mål nr 636-2000 (se vidare i Handledning för mervärdesskatt (MHL) 2010 s. 495). Eftersom den del som används som stadigvarande bostad inte kan särskiljas från den del som används för vård (dvs. ytorna används både för bostads- och vårdändamål) föreligger inte i sig skatteplikt för uthyrning av dessa gemensamma ytor,

text: 3 kap. 3 § andra stycket mervärdesskattelagen (1994:200)

text: . Ett beslut om frivillig skattskyldighet kan därför inte omfatta de gemensamma ytorna. Den andel av de gemensamma ytorna som kan anses hänförlig till bedriven vård får istället anses som underordnad den skattepliktiga uthyrningen av vårdlokaler. Den del av de gemensamma ytorna som kan hänföras till stadigvarande bostad får anses som underordnad den från skatteplikt undantagna uthyrningen av stadigvarande bostad.Ovanstående innebär inte att det helt saknas avdragsrätt för ingående skatt för fastighetsägaren avseende de gemensamma ytorna. Avdragsrätt föreligger för den del som kan anses vara hänförlig till bedriven vård. En skälig fördelningsgrund för avdragsrätten kan vara förhållandet mellan de ytor som omfattas av frivillig skattskyldighet och den totala ytan minskad med de gemensamma ytorna.

text: Utöver den del av hyran som avser de ytor för vilka frivillig skattskyldighet har medgetts ska även en del av hyresvederlaget som avser de gemensamma ytorna mervärdesskattebeläggas. Ovanstående fördelningsgrund bör också användas vid sådan beräkning.

text: Exempel

text: En fastighetsägare hyr ut en fastighet till en kommun för gruppboende. I fastigheten ingår följande ytor:

type: rad

cells: Övriga gemensamma ytor såsom trapphus, korridorer och pannrum

type: tabell

text: De gemensamma ytorna uppgår sammanlagt till 100 kvm (50+50). Återstående del uppgår till 500 kvm (400+100). Frivillig skattskyldighet kan endast medges för uthyrning av 100 kvm (ytan som avser vårdlokaler/personalutrymmen). Dennayta utgör 20 % av den totala ytan exklusive de gemensamma ytorna. Med tillämpning av denna fördelningsgrund kan avdrag medges för 20 % av den ingående skatt som är hänförlig till förvärv avseende gemensamma ytor. För förvärv som i sin helhet avser vårdlokaler/personalutrymmen för vilka beslut om frivillig skattskyldighet har medgetts föreligger rätt till fullt avdrag för ingående skatt. För förvärv som i sin helhet avser bostäder föreligger ingen avdragsrätt för ingående skatt.

text: På motsvarande sätt kan det anses att 20 % av hyran avser uthyrningen för vårdverksamhet. Detta innebär att 20 % av hyresvederlaget ska mervärdesskattebeläggas.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 682849-09/111

title: Inventarier av mindre värde - nya och äldre bestämmelser

text: 1 Sammanfattning

text: Genom lagstiftning år 2009 (SFS 2009:547) har ett andra stycke införts i

text: 18 kap. 4 § inkomstskattelagen

text: . Genom de nya bestämmelserna anges det numera direkt i lagtexten vad som menas med inventarier av mindre värde. Övergångsbestämmelserna innebär att både nya och äldre bestämmelser kan bli tillämpliga vid 2010 och 2011 års taxering beroende på när beskattningsåret påbörjas och avslutas.

text: De nya bestämmelserna innebär att "Skatteverkets allmänna råd (SKV A 2007:2) om inventarier av mindre värde att tillämpas fr.o.m. 2008 års taxering" har blivit obsolet. Det har därför upphävts. Det som angetts i det allmänna rådet får dock numera anses som praxis och innehållet är därför vägledande vid tillämpning av de äldre bestämmelserna.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Det har införts nya bestämmelser i

text: 18 kap. 4 § inkomstskattelagen

text: (IL) om inventarier av mindre värde. Fråga har uppkommit om vad som gäller vid övergången från äldre till nya bestämmelser.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 18 kap. 4 §

text: IL får hela utgiften för inventarier av mindre värde dras av omedelbart. Detta gäller dock inte för sådana rättigheter m.m. som avses i 1 § andra stycket. Någon värdegräns har inte angetts i lagtexten utan vägledning har fått sökas i Skatteverkets allmänna råd, senast SKV A 2007:2.

text: Genom lagstiftning år 2009 (SFS 2009:547) anges det numera direkt i lagtexten vad som menas med mindre värde. Ett andra stycke har införts i

text: 18 kap. 4 §

text: IL: "Med mindre värde avses att anskaffningsvärdet exklusive mervärdesskatt understiger ett halvt prisbasbelopp. Finns det ett naturligt samband mellan flera inventarier, ska de anses vara inventarier av mindre värde bara om det sammanlagda anskaffningsvärdet understiger ett halvt prisbasbelopp. Detsamma gäller i det fall förvärv av olika inventarier kan anses ingå som ett led i en större inventarieanskaffning."

text: Av övergångsbestämmelserna till de nya bestämmelserna framgår att andra stycket i 4 § träder i kraft den 1 juli 2009 och tillämpas på beskattningsår som påbörjas efter den 31 december 2008. För beskattningsår som påbörjats efter den 31 december 2008 och avslutats före lagens ikraftträdande ska, om den skattskyldige begär det, avdragsrätten prövas enligt äldre bestämmelser.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Övergångsbestämmelserna till andra stycket i

text: 18 kap. 4 §

text: IL innebär att både nya och äldre bestämmelser kan bli tillämpliga vid en och samma taxering beroende på när beskattningsåret påbörjas och avslutas. De olika alternativen framgår av följande sammanställning.

cells: Påbörjas efter utgången av 2008 och avslutas före 1/7 2009


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 683002-14/111

text: 1 Sammanfattning

text: En allmännyttig ideell förenings och ett registrerat trossamfunds funktionärsuppdrag vid kultur- och idrottsevenemang är normalt en näringsverksamhet som är en hävdvunnen finansieringskälla för ideell verksamhet. En förutsättning är att arrangörerna av kultur- och idrottsevenemangen är allmännyttiga föreningar eller trossamfund eller juridiska personer vars ägare är allmännyttiga.

text: 2 Frågeställning

text: Evenemang av olika slag är ofta populära och välbesökta tillställningar, t.ex. kultur- och idrottsevenemang. Det är inte ovanligt att en arrangör måste få hjälp med olika funktionärsuppgifter för att ett evenemang ska kunna genomföras.

text: Frågan är om en allmännyttig ideell förenings eller ett registrerat trossamfunds funktionärsuppdrag vid ett kultur- och idrottsevenemang är en verksamhet som av hävd har finansierat ideellt arbete.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: En ideell förening och ett registrerat trossamfund är som huvudregel skattskyldiga för alla sina inkomster (6 kap. 3-

text: 4 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL). Om de uppfyller vissa krav är de bara skattskyldiga för inkomst av sådan näringsverksamhet som avses i

text: 13 kap. 1 §

text: IL (

text: 7 kap. 3 §

text: IL). Ett av kraven är att organisationen ska ha ett allmännyttigt ändamål som främjar t.ex., idrott, kultur, miljövård, social hjälpverksamhet, religiös verksamhet. Sådana inskränkt skattskyldiga organisationer kallas vanligen för allmännyttiga.

text: Ovan nämnda organisationer kan även undantas skattskyldighet för inkomst från en självständig näringsverksamhet om inkomsten till huvudsaklig del kommer från verksamhet, som har naturlig anknytning till ett allmännyttigt ändamål eller som av hävd utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete (7 kap. 3 § andra stycket, p. 2 IL).

text: För tid innan den nuvarande lagstiftningen fanns motsvarande bestämmelser i

text: 7 § 5 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt, SIL. I lagrummet angavs bl.a. sådana verksamheter som vid lagstiftningens ikraftträdande 1979 var typiska hävdvunna finansieringskällor, t.ex. anordnande av bingo och andra lotterier, fester, basarer, försäljnings- och insamlingskampanjer eller verksamhet som består i att en förening upplåter reklamutrymme på klubbdräkter eller i föreningens samlingslokaler e.d. Exemplen visar vilka slags verksamheter som vid tiden för lagstiftningens tillkomst uppfattades som traditionella finansieringskällor för ideella föreningar i allmänhet. De exempel på hävdvunnen verksamhet som lagstiftaren nämnde var inte uttömmande och avsikten var inte att tillämpningen skulle låsas fast vid de förhållanden som rådde vid lagstiftningens tillkomst. Det finns en omfattande rättspraxis i fråga om hävdbegreppet och dess tillämpning vid olika finansieringsverksamheter som bedrivs inom ramen för ideell verksamhet. Domstolarna har då beaktat olika faktorer såsom inslaget av frivilligt och oavlönat arbete, verksamhetens omfattning och konkurrenssituationen.

text: Att de i SIL uppräknade exemplen på hävd inte infördes i IL innebär inte någon ändring i sak (

text: prop. 1999/2000:2

text: , del 2, s. 85).

text: Av rättspraxis framgår att ett krav för att näringsinkomst ska undantas inkomstbeskattning är att den inkomstgivande verksamheten bedrivs av föreningen själv, genom medlemmar eller egna anställda. Se t.ex.

text: RÅ 1993 ref. 100

text: RÅ 2000 ref. 53

text: RÅ 2005 ref. 67

text: . Det framgår även att samverkan med ett aktiebolag inte är något principiellt hinder förutsatt att föreningen har bedrivit den inkomstbringande verksamheten själv (

text: RÅ 1999 ref 50

text: Skattebefrielse för näringsinkomst hindras inte av att verksamheten genomförs på uppdrag av annan. I ett förhandsbesked behandlades en idrottsförening som hade fått i uppdrag av en kommun att samla in returpapper. HFD fann att det var en verksamhet som av hävd utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete (RÅ 1985 1:2). I ett annat förhandsbesked fann HFD att tillverkning av is för curlingspel på uppdrag av ett aktiebolag är en verksamhet som har naturlig anknytning till ett allmännyttigt idrottsändamål (

text: RÅ 2013 not. 68

text: I några rättsfall har konkurrenssituationen berörts. I ett rättsfall hade en idrottsförening efter anbud och i konkurrens med andra fått uppdraget att bevaka en campingplats. Mot denna bakgrund ansågs verksamheten inte kunna undantas beskattning enligt naturlig anknytning eller hävd (

text: RÅ 1987 ref. 153

text: ). I ett senare mål kom HFD fram till samma domslut då bedriven uppdragsutbildning hade en betydande omsättning och bedrevs under affärsmässiga former på en konkurrensutsatt marknad (

text: RÅ 2000 ref. 14

text: ). Domstolen har allmänt uttalat att skattefrihet enligt bestämmelserna om naturlig anknytning och hävd inte ska medges i fråga om verksamhet som bedrivs stadigvarande och under ungefär samma former som normal näringsverksamhet (

text: HFD 2013 ref. 56

text: 4 Bedömning

text: Skatteverkets uppfattning är att en allmännyttig ideell förening och ett registrerat trossamfund som själva, genom medlemmar och egna anställda, utför funktionärsuppgifter vid ett kultur- och idrottsevenemang bedriver näringsverksamhet som normalt bör anses vara en hävdvunnen finansieringskälla för ideell verksamhet. Det är en typ av finansieringsverksamhet som är vanlig bland föreningar och trossamfund i allmänhet och som har pågått under lång tid. En förutsättning är att arrangörerna av evenemangen är allmännyttiga organisationer eller juridiska personer vars enda ägare är allmännyttiga.

text: Skatteverkets uppfattning är att ett funktionärsåtagande vid ett kultur- och idrottsevenemang normalt inte är en stadigvarande affärsmässig näringsverksamhet som bedrivs i direkt konkurrens med kommersiella näringsidkare.