text: Bostad med särskild service för vuxna enligt lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade.

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-492402

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att befrielse kan medges från betalningsskyldighet enligt

text: 60 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL, för uttagsbeskattning av mervärdesskatt som skett till följd av att skyddsutrustning, handsprit och material för provtagning skänkts för att bistå under den akuta kris som spridningen av coronaviruset medfört för människors liv och hälsa. Med skyddsutrustning avses den utrustning arbetstagaren har på sig för sin egen säkerhet såsom skyddsglasögon, visir, munskydd och skyddshandskar. Under sådan förutsättning kan befrielse medges för uttagsbeskattning om varorna skänkts för att användas vid identifiering av smittade eller vård av patienter eller vårdtagare med covid-19 eller för att förhindra smittspridning av coronaviruset inom särskilt utsatta grupper. Varorna ska ha skänkts till sjukhus, äldreboende, LSS-boende 1 , hemsjukvård eller hemtjänst, d.v.s. vård-/omsorgsplatser där särskilt utsatta grupper kan finnas. Detsamma gäller om varorna har skänkts till Socialstyrelsen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) eller länsstyrelserna i syfte att en sådan aktör ska förmedla varorna till ovannämnda gåvomottagare. Skatteverket anser att befrielse från betalningsskyldigheten inte ska medges för andra uttag av varor och tjänster som förvisso kan underlätta sjukvårds- och omsorgsarbetet eller på andra sätt underlätta för samhället.

text: Möjligheten till befrielse från betalningsskyldighet som ges i SFL gäller enbart skyldigheten att betala mervärdesskatt och alltså inte skyldigheten att redovisa ett visst belopp i skattedeklarationen. Skatteverket måste därför ha kännedom om det belopp som befrielsen gäller för att befrielse ska kunna medges. Det innebär att en ansökan om befrielse måste lämnas in till Skatteverket i varje enskilt fall.

text: De ordinära rättsmedlen ska i princip först uttömmas. Det kan dock finnas fall där man redan på förhand kan konstatera att gällande rätt inte är tvistig. En prövning av sakfrågan skulle därför inte leda till en ny bedömning och det vore därför inte meningsfullt att genom en omprövning eller ett överklagande försöka få till stånd en ändring av mervärdesskattefrågan. I en sådan situation anser Skatteverket att befrielse kan medges från betalningsskyldigheten om det finns synnerliga skäl trots att sakfrågan inte vunnit laga kraft. Det nu aktuella fallet med uttagsbeskattning för mervärdesskatt får anses vara ett exempel på en sådan situation.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ”Befrielse från betalningsskyldigheten för uttagsbeskattning av mervärdesskatt med anledning av corona” från den 1 juli 2020, dnr

text: . Ställningstagandet innebär en utvidgning av vilka som kan vara gåvomottagare. Vidare har en förnyad bedömning av ställningstagandets tillämpningsperiod gjorts. Perioden under vilken varorna ska ha skänkts förlängs inte.

text: Tillämpningsinformation

text: Mot bakgrund av den akuta kris som spridningen av coronaviruset medfört för människors liv och hälsa kan befrielse enligt detta ställningstagande komma ifråga för varor som skänkts från och med mars 2020 till och med september 2020. Det medför att detta ställningstagande är begränsat till att omfatta varor som skänks under denna period.

text: 2 Frågeställning

text: Den exceptionella situationen som uppkommit till följd av spridningen av coronaviruset har medfört att vissa företag skänker bort skyddsutrustning, handsprit och material för provtagning till sjukhus eller andra inrättningar för vård och omsorg. Det är fråga om varor som har ett marknadsvärde. Ett företag som överlåter sådana varor utan ersättning ska uttagsbeskattas för mervärdesskatt, om företaget haft rätt till avdrag eller återbetalning av den ingående mervärdesskatten vid inköpet eller i samband med tillverkningen av varorna. Fråga uppkommer då om möjlighet finns att med stöd av bestämmelsen i

text: 60 kap. 1 §

text: SFL, befria från betalningsskyldigheten för den uttagsbeskattningen.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ”Befrielse från betalningsskyldigheten för uttagsbeskattning av mervärdesskatt med anledning av corona”, från den 1 juli 2020, dnr

text: . Ställningstagandet innebär en utvidgning av vilka som kan vara godtagbara gåvomottagare. Ställningstagandet har uppdaterats eftersom det har funnits ett behov att ta ställning till om gåvor som skänks till aktörer med ett uppdrag att fördela material till vård-/omsorgsplatser kan godtas som en gåvomottagare. Vidare har en förnyad bedömning av ställningstagandets tillämpningsperiod gjorts. Perioden under vilken varorna ska ha skänkts förlängs inte.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Skatteverket får bl.a. medge befrielse från skyldigheten att betala mervärdesskatt om det finns synnerliga skäl (

text: 60 kap. 1 §

text: SFL).

text: Befrielse från betalning av mervärdesskatt kan inte medges då den skattskyldige har tagit ut skatten av sina kunder. Däremot bör befrielse kunna medges när en utländsk företagare, som inte är registrerad till mervärdesskatt i Sverige, har betalt mervärdesskatt vid import av en vara och varan har levererats till ett företag i Sverige som senare försatts i konkurs utan att den utländska företagaren fått ersättning för mervärdesskatten (

text: prop. 1996/97:100 s. 596

text: Ett beslut om befrielse överklagas hos regeringen och inte hos allmän förvaltningsdomstol (

text: 67 kap. 6 §

text: SFL).

text: Socialstyrelsen har fått ett uppdrag från regeringen att på nationell nivå säkra tillgången på skyddsutrustning och fördela skyddsutrustning och annat material till följd av spridningen av covid-19 (regeringens beslut den 16 mars 2020, diarienummer S2020/01558/FS). Socialstyrelsen ska säkerställa tillgången till skyddsutrustning och annat sjukvårdsmaterial till följd av spridningen av covid-19. På nationell nivå ska Socialstyrelsen dessutom svara för fördelningen och vid behov omfördela befintligt material samt så långt det är möjligt ta initiativ till att skyndsamt få igång en produktion av material inom Sverige. I uppdraget ingår bl.a. att Socialstyrelsen själv köper in den skyddsutrustning och annat sjukvårdsmaterial som behövs. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) fick i uppdrag att bistå Socialstyrelsen vid genomförande av uppdraget.

text: Länsstyrelserna fick senare av regeringen i uppdrag att bistå Socialstyrelsen i arbetet med att samordna kommunernas lägesbilder och behov av skyddsutrustning och sjukvårdsmaterial, inom ramen för det uppdrag som Socialstyrelsen fått om att på nationell nivå säkra tillgången på skyddsutrustning och annat material till följd av spridningen av covid-19 (regeringens beslut den 3 april 2020, diarienummer S2020/02676/SOF).

text: 4 Bedömning

text: Med hänsyn till att beslut om befrielse från betalningsskyldighet överklagas till regeringen, att regeringens beslut inte kan överklagas och att det krävs synnerliga skäl för befrielse anser Skatteverket att de ordinära rättsmedlen i princip först ska uttömmas. Det kan dock finnas fall då man redan på förhand kan konstatera att gällande rätt inte är tvistig och att en prövning av sakfrågan inte kan leda till en ny bedömning och att det därför inte är meningsfullt att genom en begäran om omprövning eller ett överklagande försöka få till stånd en ändring av mervärdesskattefrågan. I en sådan situation anser Skatteverket att befrielse kan medges från betalningsskyldigheten om det finns synnerliga skäl trots att sakfrågan inte vunnit laga kraft. Det nu aktuella fallet med uttagsbeskattning för mervärdesskatt får anses vara ett exempel på en sådan situation.

text: Den möjlighet till befrielse från betalningsskyldighet som ges i SFL gäller enbart skyldigheten att betala mervärdesskatt och alltså inte skyldigheten att redovisa ett visst belopp i skattedeklarationen. Skatteverket måste därför ha kännedom om det belopp som befrielsen gäller i varje enskilt fall för att befrielse från betalningsskyldigheten ska kunna medges. Det går inte heller att utläsa av nuvarande tillämpning av paragrafen att det är möjligt att generellt befria från betalningsskyldighet. Det innebär att en ansökan om befrielse måste lämnas in till Skatteverket i varje enskilt fall.

text: För att Skatteverket ska kunna pröva en ansökan om befrielse från mervärdesskatt krävs att sökanden är skyldig att betala mervärdesskatten för omsättningen, d.v.s. skattskyldig enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: . I det nu aktuella fallet är det alltså det företag som ska uttagsbeskattas för mervärdesskatt för den aktuella omsättningen som kan ansöka om befrielse. Det innebär att ansökningar som kommer in från andra, t.ex. från mottagaren av den aktuella transaktionen, kommer att avvisas av Skatteverket.

text: Eftersom det krävs synnerliga skäl för befrielse från betalningsskyldighet kan befrielse bli aktuellt endast i mycket speciella situationer såsom när mervärdesskattesystemet inte fungerar på det sätt lagstiftaren avsett. Bestämmelsen är därför inte avsedd att användas för att mildra skattekonsekvenser som är förutsebara även om dessa inte är önskvärda. Med hänsyn till att mervärdesskatten ska vara konkurrensneutral ska befrielsebestämmelsen inte heller tillämpas på ett sådant sätt att vissa skattskyldiga kan minska sina kostnader för verksamheten. Befrielse har därför inte medgivits för den som drabbats av svårigheter i affärsverksamheten på grund av en i och för sig ömmande omständighet. Inte heller den omständigheten att en verksamhet bedrivs på ideell basis bedöms ensamt utgöra skäl för att befria från betalningsskyldigheten eftersom ändamålet och målsättningen inte anses som tillräckligt för att befria från betalningsskyldigheten.

text: Befrielse kan alltså enbart medges i vissa mycket speciella situationer. Det har nu uppkommit en exceptionell situation till följd av coronaviruset som innebär att det kan finnas behov av vissa varor för att bedriva sjukvård och förebygga smittspridning. Ett behov som vissa företag kan tänka sig att fylla genom att skänka dessa efterfrågade varor. Skatteverket anser med beaktande av detta att det kan föreligga synnerliga skäl att befria från betalningsskyldigheten för uttagsbeskattning för mervärdesskatt i dessa fall.

text: För att befrielse ska medges krävs att uttagsbeskattning för mervärdesskatt skett till följd av att skyddsutrustning, handsprit och material för provtagning skänkts för att användas vid identifiering av smittade eller vård av patienter eller vårdtagare med covid-19 eller för att förhindra smittspridning av coronaviruset inom särskilt utsatta grupper. Med skyddsutrustning avses den utrustning arbetstagaren har på sig för sin egen säkerhet såsom skyddsglasögon, visir, munskydd och skyddshandskar. Varorna ska ha skänkts till sjukhus, äldreboende, LSS-boende, hemsjukvård eller hemtjänst, d.v.s. vård-/omsorgsplatser där särskilt utsatta grupper kan finnas. Detsamma gäller om varorna har skänkts till Socialstyrelsen, MSB eller länsstyrelserna i syfte att en sådan aktör ska förmedla varorna till ovannämnda gåvomottagare. Dessa aktörer har enligt regeringsbeslut ett samordnande uppdrag eller uppdrag att bistå vid genomförandet vid fördelning av material till vård-/omsorgsplatser som är godtagbara som gåvomottagare. Skatteverket anser därför att även gåvor till dessa aktörer ska kunna omfattas av möjligheten till befrielse från betalningsskyldighet.

text: Andra uttag av varor och tjänster som skänkts kan också förvisso sägas kunna underlätta sjukvårds- och omsorgsarbetet eller på annat sätt underlätta för samhället men omständigheterna bedöms inte utgöra sådana synnerliga skäl som krävs för att befrielse från betalningsskyldigheten ska medges.

text: Tillämpningsinformation


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-495013

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Avdragsrätt för mervärdesskatt i samband med miljöinvesteringar för förbättrad vattenkvalitet

org: skv

text: Nytt: 2026-05-20

type: stycke

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas, se Skatteverkets ställningstagande 2026-05-20, dnr

text: Nytt: 2023-06-02

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Jordbruksverket kan utge stöd för olika miljöinvesteringar. Det gäller t.ex. stöd för anläggning av tvåstegsdiken, våtmarker och dammar samt åtgärder för förbättrad vattenkvalitet. Det primära syftet med stöd till denna typ av miljöinvesteringar är i huvudsak att förbättra vattenkvaliteten i våra sjöar, vattendrag och hav. Miljöinvesteringarna kan också bidra till att skapa en variation i landskapet som kan uppfattas som positivt för friluftsliv och rekreation.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning är det stöd som erhålls från Jordbruksverket i samband med en sådan miljöinvestering inte ersättning för ett tillhandahållande (en omsättning) enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML.

text: I många fall bedriver den som söker stödet en egen jordbruksverksamhet. Även om det primära syftet med miljöinvesteringen är att gynna miljön kan det också finnas en avsikt att använda en sådan investering i jordbruksverksamheten. Det kan då finnas ett sådant samband med den skattepliktiga verksamheten att avdragsrätt finns. Det måste därför göras en bedömning i varje enskilt fall om det finns rätt till avdrag för ingående skatt i samband med inköp vid sådana miljöinvesteringar. Det gäller framförallt när det allmänna utger bidrag för att täcka 100 % av kostnaderna.

text: Enligt Skatteverkets bedömning finns det en rätt till avdrag för ingående skatt på kostnaderna i samband med en miljöinvestering (t.ex. anläggande av en våtmark) om det kan visas att denna är nödvändig för den ekonomiska verksamheten eller om det finns en påtaglig nytta för verksamheten. I normalfallet finns det en påtaglig nytta för verksamheten i de fall verksamheten består av jordbruk i form av växtodling. Detsamma gäller miljöinvesteringar som görs i syfte att minimera miljöskadliga utsläpp från en egen sådan jordbruksverksamhet. I dessa fall finns det enligt Skatteverket ett direkt och omedelbart samband mellan åtgärden i form av en miljöinvestering och jordbruksverksamheten.

text: Om en miljöinvestering inte är nödvändig eller har någon påtaglig nytta för en ekonomisk verksamhet är det Skatteverkets uppfattning att det inte finns något direkt och omedelbart samband mellan åtgärderna och verksamheten. Om verksamheten inte består av jordbruk i form av växtodling är det i normalfallet svårt att se någon påtaglig nytta för verksamheten. Det primära syftet med miljöinvesteringen är att gynna miljön och att därmed vara till gagn för allmännyttan. Det förhållandet att det enbart finns en möjlighet att miljöinvesteringen indirekt kan vara till nytta i en verksamhet, är en alltför vag koppling för att det ska vara fråga om ett sådant direkt och omedelbart samband med hela den ekonomiska verksamheten som krävs för rätt till avdrag för ingående skatt. En omständighet som kan tala för att miljöinvesteringen ändå är till nytta för den ekonomiska verksamheten är att investeringen görs trots att företaget inte får full kostnadstäckning genom bidraget. En bedömning får dock göras i varje enskilt fall.

text: 2 Frågeställning

text: I detta ställningstagande redogör Skatteverket för sin syn på avdragsrätt för ingående skatt på kostnader i samband med miljöinvesteringar i form av förbättrad vattenkvalitet i sjöar, vattendrag och hav.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Med omsättning förstås normalt att en vara överlåts mot ersättning eller att en tjänst utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon mot ersättning (

text: 2 kap. 1 §

text: ML).

text: Den som bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet får göra avdrag för ingående skatt som avser förvärv eller import i verksamheten (

text: 8 kap. 3 §

text: ML). Motsvarande bestämmelse finns i artikel 168 i mervärdesskattedirektivet.

text: Vad som föreskrivs om verksamhet avser både hela verksamheten och en del av verksamheten (

text: 1 kap. 7 §

text: ML).

text: Det som sägs i detta ställningstagande om verksamhet som medför skattskyldighet och avdragsrätt avser även de fall då rätt till återbetalning finns (jfr 10 kap. 9, 11, 11 e - 13 §§ ML).

text: Tolkningen av regeln i

text: 8 kap. 3 §

text: ML ska i första hand ske utifrån EU-regler och den EU-rättsliga praxis som finns på området (jfr

text: SOU 1994:88 s. 232

text: och

text: och

text: RÅ 1999 not. 282

text: En beskattningsbar person kan även syssla med sådant som inte utgör omsättning i ML:s mening och som i och med det faller utanför mervärdesskattesystemet. Avdragsrätt saknas därför för ingående skatt som avser forskningsprojekt som enbart finansieras genom bidrag och som inte genererar några skattepliktiga utgående transaktioner till vilka respektive inköp kan knytas (

text: RÅ 2010 ref 98

text: Det måste finnas ett samband mellan avdragsrätt och skattskyldighet. I princip krävs det ett direkt och omedelbart samband mellan en viss ingående transaktion och en eller flera utgående transaktioner som medför rätt till avdrag för att en beskattningsbar person ska ha avdragsrätt för ingående skatt. En beskattningsbar person har också avdragsrätt när det saknas ett direkt och omedelbart samband mellan en viss ingående transaktion och en eller flera utgående transaktioner för vilka rätt till avdrag föreligger, när kostnaderna för tjänsterna i fråga utgör en del av den beskattningsbara personens allmänna omkostnader och således utgör en del av de kostnadskomponenter som ingår i priset för de varor eller tjänster som denne tillhandahåller. Sådana kostnader har nämligen ett direkt och omedelbart samband med den beskattningsbara personens samlade ekonomiska verksamhet (

text: , Iberdrola, punkt 29).

text: Ett fastställande av ett direkt och omedelbart samband med den beskattningsbara personens samlade ekonomiska verksamhet ska göras med utgångspunkt i de inköpta tjänsternas objektiva innehåll. Syftet med inköpet måste beaktas eftersom detta syfte är ett kriterium för att bedöma det objektiva innehållet. Endast ett indirekt samband mellan en inköpt tjänst och den samlade ekonomiska verksamheten är inte tillräckligt. Omständigheter som kan visa på ett direkt och omedelbart samband mellan ett förvärv av en tjänst och en utgående beskattad transaktion är att tjänsten varit nödvändig för den ekonomiska verksamheten (

text: Becker punkterna 29 och 32 och

text: Iberdrola punkterna 31 och 33).

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Miljöinvesteringar

text: Det primära syftet med stöd till dessa miljöinvesteringar är att förbättra vattenkvaliteten i våra sjöar, vattendrag och hav. Miljöinvesteringarna kan också bidra till att skapa en variation i landskapet som kan uppfattas som positiv för friluftsliv och rekreation.

text: Vid en anläggning av tvåstegsdiken minskar erosionen och växtnäringsämnen hålls kvar. Syftet är även att bevara och förstärka biologisk mångfald.

text: Att anlägga våtmarker och dammar bevarar och förstärker biologisk mångfald som gynnas av vatten i landskapet, t.ex. gynnas rödlistade fåglar eller groddjur som har våtmarker eller dammar som livsmiljö. Det medför även att vattenkvalitet i våra sjöar, vattendrag och hav förbättras genom att vatten renas från växtnäringsämnen. Exempelvis kan övergödningen minskas genom att transporten av kväve och fosfor från odlingslandskapet till sjöar, vattendrag och hav reduceras.

text: Stödet för arbete med att förbättra vattenkvaliteten syftar till att förbättra den ekologiska status som våra vatten är klassade i enligt vattenförvaltningen. Stödet ges för insatser som syftar till att minska övergödning eller arbete som förbättrar livsvillkoren för vattenlevande organismer, t.ex. installation av kalkfilterbrunnar, åtgärder för att skapa nya biotoper längs med vattnet eller åtgärder för att skapa fria vandringsvägar.

text: Stödet utgår med 50, 90 eller 100 % av kostnaderna.

text: Jordbruksverket utger även stöd för reglerbar dränering genom installation av dämningsbrunnar, engångsröjning av betesmark, stängsel mot rovdjur och kulturmiljöer i renskötselområdet. I dessa fall utgår stödet ofta med ett engångsbelopp eller med en mindre procentuell ersättning. Vid dessa typer av stöd är syftet i huvudsak ett annat än förbättrad vattenkvalité. Syftet med stängsel mot rovdjur är t.ex. att skydda betande tamdjur. I dessa fall är det sällan svårt att fastställa om det finns ett samband mellan det som köps och en ekonomisk verksamhet. Ställningstagandet behandlar därför inte dessa typer av miljöinvesteringar.

text: 4.2 Förutsättningar för avdragsrätt

text: En förutsättning för avdragsrätt för ingående skatt är bl.a. att en förvärvad vara eller tjänst avser en verksamhet som medför skattskyldighet. Används inte en inköpt vara eller tjänst för en transaktion som medför skattskyldighet finns normalt inte heller avdragsrätt för ingående skatt vid inköpet av varan eller tjänsten.

text: Avdragsrätt finns dock också vid förvärv som är allmänna omkostnader som har ett direkt och omedelbart samband med den beskattningsbara personens samlade ekonomiska verksamhet. Sådana kostnader kännetecknas av att de saknar ett direkt och omedelbart samband med en eller flera utgående transaktioner. Istället utgör de en del av de kostnadskomponenter som ingår i priset för de varor eller tjänster som tillhandahålls i den ekonomiska verksamheten.

text: För att avgöra om en inköpt vara eller tjänst har ett direkt och omedelbart samband med den samlade ekonomiska verksamheten måste det objektiva syftet med transaktionen beaktas. Enbart ett vagt eller otydligt samband mellan förvärvet och den samlade ekonomiska verksamheten är inte tillräckligt. Detsamma gäller om det endast finns ett indirekt samband eller ett orsakssamband. Det innebär att även om det slutliga syftet är att gynna den ekonomiska verksamheten så är ett sådant indirekt samband inte tillräckligt.

text: Den som begär avdraget har bevisbördan för att avdragsrätt finns. En bedömning ska göras med hänsyn till alla omständigheter i det enskilda fallet.

text: 4.3 Har kostnaderna samband med företagets samlade ekonomiska verksamhet?

text: Ett bidrag som utbetalas utan krav på motprestation är inte en ersättning för ett tillhandahållande enligt ML. För att det ska vara en ersättning för ett tillhandahållande (en omsättning) ska det finnas ett rättsligt förhållande om ömsesidiga prestationer mellan minst två parter. Det måste också finnas ett direkt samband mellan den tjänst som tillhandahålls och den ersättning som mottagits. Enligt Skatteverkets uppfattning är det stöd som erhålls från Jordbruksverket i samband med en miljöinvestering inte ersättning för ett tillhandahållande enligt ML.

text: Eftersom miljöinvesteringen inte i sig har något samband med en skattepliktig omsättning förutsätter rätt till avdrag att kostnaderna har ett direkt och omedelbart samband med den samlade ekonomiska verksamheten.

text: Syftet med de miljöinvesteringar som görs i form av t.ex. våtmarker och dammar är att skydda miljön. Åtgärderna görs i syfte att förbättra vattenkvaliteten i våra sjöar, vattendrag och hav. Åtgärderna kan även bidra till att skapa en variation i landskapet vilken kan uppfattas som positiv för friluftsliv och rekreation. Det primära syftet med anläggningarna är således att gynna miljön och att därmed vara till nytta för det allmänna.

text: Enligt information från Jordbruksverket ska den som söker stöd för en miljöinvestering vara markägare eller ha markägarens tillstånd till åtgärderna. Arbetet som görs för att förbättra vattenkvaliteten ska även göras med anledning av påverkan från ett jordbruk och ska genomföras i odlingslandskapet, d.v.s. på åkermark, betesmark eller annan mark som tar emot vatten från jordbruk eller som ligger i anslutning till odlad mark.

text: I många fall bedriver den som söker stöd för miljöinvesteringar en egen jordbruksverksamhet. Även om det primära syftet är att gynna miljön kan det i sådana fall också finnas en avsikt hos bidragsmottagaren att använda miljöinvesteringen i jordbruksverksamheten. Det kan då finnas ett sådant samband med den skattepliktiga verksamheten att avdragsrätt finns. Det måste därför göras en bedömning i varje enskilt fall om det finns rätt till avdrag för ingående skatt i samband med inköp vid sådana miljöinvesteringar. Det gäller framförallt när det allmänna utger bidrag för att täcka 100 % av kostnaderna.

text: Enligt Skatteverkets bedömning finns det en rätt till avdrag för ingående skatt på kostnaderna i samband med en miljöinvestering (t.ex. anläggande av en våtmark) om det kan visas att investeringen är nödvändig för den ekonomiska verksamheten eller om det finns en påtaglig nytta för verksamheten. I normalfallet finns det en påtaglig nytta för verksamheten i de fall denna består av jordbruk i form av växtodling. Detsamma gäller om miljöinvesteringarna görs i syfte att minimera utsläpp från en egen sådan jordbruksverksamhet. I dessa fall finns det enligt Skatteverket ett direkt och omedelbart samband mellan åtgärden i form av en miljöinvestering och jordbruksverksamheten.

text: Om en miljöinvestering inte är nödvändig eller har någon påtaglig nytta för en ekonomisk verksamhet är det Skatteverkets uppfattning att det inte finns något direkt och omedelbart samband mellan åtgärderna och verksamheten. Om verksamheten inte består av jordbruk i form av växtodling är det i normalfallet svårt att se någon påtaglig nytta för verksamheten. Det primära syftet med miljöinvesteringen är att gynna miljön och att därmed vara till gagn för det allmänna. Det förhållandet att det enbart finns en möjlighet att miljöinvesteringen indirekt också kan vara till nytta i en verksamhet, är en alltför vag koppling för att det ska vara fråga om ett sådant direkt eller omedelbart samband med hela den ekonomiska verksamheten som krävs för rätt till avdrag för ingående skatt. En omständighet som kan tala för att miljöinvesteringen ändå är till nytta för den ekonomiska verksamheten är att investeringen görs trots att företaget inte får full kostnadstäckning genom bidraget. En bedömning får dock göras i varje enskilt fall.

text: 4.4 Exempel

text: Exempel 1- jordbruksverksamhet

text: Jordbrukare A bedriver en potatisodling och anlägger en våtmarksanläggning på egen mark. A får stöd från Jordbruksverket för att täcka 100 % av kostnaderna eftersom våtmarken minskar transporten av kväve och fosfor från odlingslandskapet runt omkring till närliggande vattendrag vilket innebär att övergödningen minskar. Den odling som A bedriver kräver bevattning och A installerar ett bevattningsuttag i anslutning till våtmarksanläggningen i syfte att kunna ta vatten därifrån i samband med torra perioder.

text: Miljöinvesteringen har en påtaglig nytta för den verksamhet A bedriver. Det finns därför ett direkt och omedelbart samband mellan kostnaderna för att anlägga våtmarken och A:s samlade ekonomiska verksamhet avseende jordbruk i form av växtodling. A har därför rätt till avdrag för ingående skatt på dessa kostnader.

text: Exempel 2 - minimera utsläpp från jordbruk

text: Jordbrukare B bedriver en odlingsverksamhet och anlägger en fosfordamm i syfte att minimera de utsläpp av fosfor som är följden av den gödsling som görs på åkermarken. B får stöd från Jordbruksverket för att täcka 100 % av kostnaderna eftersom dammen minskar övergödningen genom att jordpartiklar som innehåller fosfor samlas ihop och en viss del av den sedimenterade fosforn återförs som växtnäring till åkermarken.

text: Miljöinvesteringen görs i syfte att minimera utsläppen från den bedrivna jordbruksverksamheten. Det finns därför ett direkt och omedelbart samband mellan kostnaderna för att anlägga dammen och B:s samlade ekonomiska verksamhet avseende jordbruk i form av växtodling. B har därför rätt till avdrag för ingående skatt på dessa kostnader.

text: Exempel 3 - djuruppfödning

text: C är lammuppfödare och anlägger en damm på egen mark. C får stöd från Jordbruksverket för att täcka 100 % av kostnaderna eftersom dammen minskar transporten av kväve och fosfor från odlingslandskapet runt omkring till närliggande vattendrag vilket innebär att övergödningen minskar. Anledningen till att C anlade dammen var att C tidigare haft stora problem med översvämningar som i sin tur ledde till problem med djurhälsan, förluster av djur och förlorat djurfoder. Dammen medför att risken för sådana översvämningar minskar.

text: Även om C inte bedriver en jordbruksverksamhet i form av växtodling så har det visats att miljöinvesteringen har en påtaglig nytta för den verksamhet C bedriver. Det finns därför ett direkt och omedelbart samband mellan kostnaderna för att anlägga dammen och uppfödningsverksamheten. C har därför rätt till avdrag för ingående skatt på dessa kostnader.

text: Exempel 4 - ridskoleverksamhet

text: D bedriver en ridskola och anlägger en våtmark på egen mark. Marken ligger i ett odlingslandskap där andra bedriver jordbruk. D får stöd från Jordbruksverket för att täcka 100 % av kostnaderna eftersom våtmarken minskar transporten av kväve och fosfor från odlingslandskapet runt omkring till närliggande vattendrag vilket innebär att övergödningen minskar. D tänker använda hästarna till att beta runt våtmarken för att på bästa sätt sköta om den. Förhoppningen är även att beteskvaliteten kommer att förbättras.

text: Miljöinvesteringen kan inte anses ha en påtaglig nytta för ridskoleverksamheten och görs inte heller i syfte att minimera utsläpp från en egen bedriven jordbruksverksamhet. Det förhållandet att hästarna kommer att beta runt våtmarken i syfte att sköta den innebär inte att det finns ett direkt och omedelbart samband mellan kostnaderna för att anlägga våtmarken och ridskoleverksamheten. Att beteskvaliteten skulle kunna förbättras genom dammen är en alltför vag koppling för att det ska vara fråga om ett sådant direkt och omedelbart samband med hela den ekonomiska verksamheten som krävs för rätt till avdrag. D har därför inte rätt till avdrag för ingående skatt på kostnaderna för anläggningen.

text: Exempel 5 - campingverksamhet

text: E bedriver en campingverksamhet och anlägger en våtmark på egen mark som ligger i ett odlingslandskap. E får stöd från Jordbruksverket för att täcka 100 % av kostnaderna eftersom våtmarken minskar transporten av kväve och fosfor från odlingslandskapet runt omkring till närliggande vattendrag vilket innebär att övergödningen minskar. E hoppas att djurlivet kommer att öka i området och att våtmarken kan locka till sig fler besökare.

text: Miljöinvesteringen kan inte anses ha en påtaglig nytta för campingverksamheten och görs inte heller i syfte att minimera utsläpp från en egen bedriven jordbruksverksamhet. Att anläggningen skulle kunna locka till sig djurarter som i sin tur skulle kunna leda till fler besökare är en alltför vag koppling för att det ska vara fråga om ett sådant direkt och omedelbart samband mellan anläggandet av våtmarken och campingverksamheten. Det saknas därför rätt till avdrag för ingående skatt på kostnaderna för våtmarken.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-495230

status: gällande

title: Upphävande av ställningstagandet ”Uppgifter i beskattningsverksamheten om skattebetalning m.m. omfattas av absolut sekretess”, dnr 202 116096-19/111

text: 1 Sammanfattning

text: Ställningstagandet Uppgifter i beskattningsverksamheten om skattebetalning m.m. omfattas av absolut sekretess, dnr

text: 202 116096-19/111

text: som publicerades den 6 mars 2019 upphävs från och med den 5 oktober 2020.

text: 2 Bedömning

text: I ställningstagandet ger Skatteverket uttryck för att uppgifter i verkets verksamhet inom skattebetalningsområdet, så som uppgifter om betalning av skatt, indrivning m.m., är sådana uppgifter som ingår i verkets verksamhet som avser bestämmande av skatt och fastställande av underlag för att ta ut skatt. Uppgifterna omfattas därför av absolut sekretess enligt

text: 27 kap. 1 § första stycket

text: OSL. Vidare gör Skatteverket bedömningen att

text: 27 kap. 1 § andra stycket 1

text: OSL innebär att alla uppgifter som behandlas i beskattningsdatabasen är föremål för sekretess, oavsett om det är uppgifter som avser bestämmande av skatt, uppgifter om skattebetalning, uppgifter om korttidsarbete eller andra uppgifter.

text: Högsta förvaltningsdomstolen har i en dom den 25 maj 2020 (

text: HFD 2020 ref. 36

text: ) prövat frågan om i vilken utsträckning uppgifter på ett skattekonto omfattas av sekretess. Högsta förvaltningsdomstolen konstaterar att på ett skattekonto registreras beslutade skatter och avgifter, d.v.s. uppgifter i verksamhet som avser att bestämma skatt. På ett skattekonto registreras även andra uppgifter som inte förekommer i sådan verksamhet, exempelvis uppgifter i ärenden om anstånd med inbetalning av skatt eller kontrollavgift. En uppgift ska följaktligen inte anses förekomma i Skatteverkets verksamhet som avser bestämmande av skatt enbart genom registreringen av den på skattekontot, utan uppgiften måste ha en anknytning till förfarandet för att kunna hänföras dit. En uppgift omfattas således inte av sekretess enligt

text: 27 kap. 1 § första stycket

text: OSL bara för att den är registrerad på skattekontot. Skatteverket anser att Högsta förvaltningsdomstolens uttalanden om sekretessen enligt

text: 27 kap. 1 § första stycket

text: OSL innebär att verkets ställningstagande att samtliga uppgifter inom skattebetalningsområdet omfattas av sekretess enligt den bestämmelsen, inte speglar gällande rätt.

text: Högsta förvaltningsdomstolen uttalar vidare att sekretess gäller enligt

text: 27 kap. 1 § andra stycket 1

text: OSL för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i verksamhet som avser förande eller uttag ur beskattningsdatabasen. Sekretessen gäller samtliga uppgifter som tillförts basen. Uppgifter på skattekontot ingår och behandlas i beskattningsdatabasen. Uppgifter som rör enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden på skattekontot omfattas därför av sekretess. Högsta förvaltningsdomstolens dom bekräftar den del i Skatteverkets ställningstagande som avser sekretess enligt

text: 27 kap. 1 § andra stycket 1

text: OSL för uppgifter som tillförts beskattningsdatabasen.

text: Det upphävda ställningstagandet återspeglar till viss del inte gällande rätt. Högsta förvaltningsdomstolen klargör vidare genom sin dom rättsläget vad gäller frågan om sekretess för uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållande som tillförts beskattningsdatabasen. Mot bakgrund av dessa omständigheter ska ställningstagandet upphävas.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-498120

title: Förmedling av varor i annans namn för dennes räkning, mervärdesskatt

text: Nytt: 2023-06-26

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Ett företag som förmedlar varor i annans namn för dennas räkning mot ersättning har omsatt en förmedlingstjänst. För att det ska vara fråga om förmedling i annans namn för dennas räkning ska förmedlaren enligt Skatteverkets uppfattning göra det som är nödvändigt för att säljaren och köparen ska kunna sluta avtal utan att förmedlaren har något eget intresse av avtalets innehåll.

text: En förmedlingstjänst förutsätter att uppdraget har en tydlig koppling till varorna som säljaren ska sälja till köparen. Det finns emellertid inte något krav på att säljarens varuförsäljning till köparen också kommer till stånd. Vid bedömningen av till exempel beskattningsland kan det därför vara en förmedlingstjänst även om varuförsäljningen inte kommer till stånd. När köparen av förmedlingstjänsten är en icke beskattningsbar person ska i sådant fall beskattningsland bestämmas till Sverige om varuförsäljningen skulle ha varit omsatt inom landet för det fall den hade kommit till stånd.

text: 2 Frågeställning

text: När förmedling av varor görs i annans namn för dennes räkning finns särskilda regleringar i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML.

text: Skatteverket ger i detta ställningstagande sin syn på i vilka situationer det är förmedling av varor i annans namn för dennes räkning och vad detta kan få för konsekvenser vid beskattningen, såsom beskattningsland för tjänsten. Ställningstagandet behandlar inte sådana situationer där förmedlingen har skett i eget namn.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I ML finns olika bestämmelser som behandlar förmedling av varor. Som exempel kan nämnas 5 kap. 7§ ML i vilken det anges att en förmedlingstjänst som tillhandahålls någon som inte är en beskattningsbar person är omsatt inom landet om tjänsten utförs för någon annans räkning i dennes namn och den omsättning som tjänsten avser görs inom landet.

text: Det är fråga om förmedling oavsett om det är säljaren eller köparen av huvudtransaktionen som är huvudman (artikel 30 i rådets genomförandeförordning [EU] nr 282/2011).

text: Förmedlingsverksamhet är en tjänst som utförs för en avtalsparts räkning och för vilken denna utger ersättning såsom för fristående förmedlingsverksamhet. Verksamheten kan bland annat bestå i att underrätta parten om tillfällen att sluta ett sådant avtal, att komma i kontakt med motparten och att förhandla om detaljerna i prestationen och motprestationen i kundens namn och för dennas räkning. Denna verksamhets ändamål är således att göra det som är nödvändigt för att parterna ska sluta avtal utan att förmedlaren har ett eget intresse vad gäller avtalets innehåll (

text: , CSC Financial Services, punkten 39).

text: Vid fastställande av den plats där förmedlingsverksamheten har ägt rum saknar det betydelse om huvudtransaktionen, det vill säga varuförsäljningen, medför skattskyldighet eller inte. Det saknar också betydelse om säljaren eller köparen av varan är en icke beskattningsbar person (

text: , Lipjes, punkterna 18 och 21).

text: 4 Bedömning

text: Ett företag som förmedlar varor i annans namn för dennas räkning mot ersättning har omsatt en förmedlingstjänst. Det finns särskilda bestämmelser för förmedling av vara som avser bestämmande av beskattningsland. Om mervärdesskatt ska tas ut på omsättningen av förmedlingstjänsten gäller skattesatsen 25 procent. Det finns också några undantag från skatteplikt som rör omsättning av varor där även förmedlingen omfattas när den görs i annans namn för dennes räkning. Det rör undantag från skatteplikt för investeringsguld och för fartyg och luftfartyg.

text: För att det ska vara fråga om förmedling i annans namn för dennas räkning ska förmedlaren enligt Skatteverkets uppfattning göra det som är nödvändigt för att säljaren och köparen ska kunna sluta avtal utan att förmedlaren har något eget intresse av avtalets innehåll. Det uppdrag som förmedlaren har ska alltså syfta till att säljaren ska tillhandahålla varor till köparen. I sådant fall framstår inte förmedlaren som en motpart utan som ett ombud för säljaren eller köparen.

text: En förmedlingstjänst förutsätter enligt Skatteverkets bedömning att uppdraget har en tydlig koppling till varorna som säljaren ska sälja till köparen. Det finns emellertid inte något krav på att säljarens varuförsäljning till köparen också kommer till stånd. Så kan vara fallet om varuförsäljningen avbryts i förtid. Vid bedömningen av till exempel beskattningsland kan det därför vara en förmedlingstjänst även om varuförsäljningen inte kommer till stånd. När köparen av förmedlingstjänsten är en icke beskattningsbar person ska i sådant fall beskattningsland bestämmas till Sverige om varuförsäljningen skulle ha varit omsatt inom landet för det fall den hade kommit till stånd. Det förutsätter dock att förmedlaren kan visa att syftet med uppdraget hela tiden har varit att en tydligt definierad varuförsäljning skulle genomföras. Den planerade varuförsäljningen som inte äger rum ska vara så tydligt definierad att det klart kan avgöras var denna skulle ha varit omsatt. Detta bör kunna visas med dokumentation.

text: Det finns inte heller något krav på att förmedlaren ska delta i förhandlingarna om de slutliga avtalsvillkoren för att det ska vara en förmedlingstjänst. Det är tillräckligt att förmedlaren gör det som är nödvändigt för att avtal ska kunna slutas mellan parterna.

text: För att avgöra om det är en förmedlingstjänst eller inte är det alltså förmedlarens tillhandahållande som sådant som ska bedömas. Det saknar betydelse om det är säljaren eller köparen av varan som är köpare av förmedlingstjänsten. Detsamma gäller om förmedlarens uppdragsgivare är en beskattningsbar person eller inte. Det innebär att även om varuförsäljningen sker mellan två privatpersoner så kan det vara en förmedlingstjänst.

text: Hur ersättningen beräknas saknar betydelse vid bedömningen av om det är en förmedlingstjänst.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-501608

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

title: Förmån av laddstation vid bostaden för förmånsbil

text: 1 Sammanfattning

text: Om arbetsgivaren bekostar en fast installation av laddstation för den anställdas förmånsbil i anslutning till bostaden, eller i övrigt för den anställdas räkning, bör det utgöra en skattepliktig förmån. Förmånen värderas till marknadsvärdet av installationen.

text: Skatteplikt bör dock gälla enbart för installationer som görs efter den 31 december 2020. En laddstation som senast detta datum har installerats för en anställds laddbara förmånsbil bör i enlighet med nuvarande tillämpning inte föranleda någon beskattning.

text: Om arbetsgivaren bekostar en löstagbar laddstation eller laddkabel, som kan medföras i bilen för laddning på olika platser, utgör detta extrautrustning som ska beaktas vid beräkning av förmånsvärdet för bilen.

text: 2 Frågeställning

text: Frågor har uppkommit för anställda med laddbar förmånsbil om skattekonsekvenser när arbetsgivare bekostar en installation av laddstation för bilen vid bostaden. Frågorna har uppkommit då det på senare år blivit allt mer frekvent med laddbara bilar i samhället, dvs. elbilar och laddhybridbilar, och att bostäder i ökande grad förses med laddstationer utan direkt koppling till en förmånsbil.

text: Med laddstation avses ett särskilt eluttag som installeras på t.ex. en vägg eller en stolpe och som är avpassat för fortlöpande laddning av elbil eller laddhybridbil. Andra benämningar på motsvarade installationer är laddningspunkt, laddbox, laddstolpe och garageladdare. På grund av säkerhetsskäl och brandfara laddas bilar normalt inte från vanliga eluttag.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Reglerna om värdering av förmåner finns i

text: 61 kap.

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: Inkomster i annat än pengar (förmåner) ska värderas till marknadsvärdet om inte annat är reglerat. Med marknadsvärde avses det pris som den skattskyldige skulle ha fått betala på orten om han själv hade skaffat sig motsvarande varor, tjänster eller förmåner mot kontant betalning (2 §).

text: Värdet av bilförmån exklusive drivmedel beräknas enligt en viss schablon (5 §). Vid beräkning av förmånsvärdet ska anskaffningsutgiften för eventuell extrautrustning som ingår i förmånen läggas till nybilspriset, med undantag för alkolås (8 §).

text: Om en bil är utrustad med teknik för drift helt eller delvis med elektricitet eller med andra mer miljöanpassade drivmedel än bensin och diesel och bilens nybilspris därför är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska nybilspriset, vid beräkning av värdet av bilförmån enligt 5 §, sättas ned till en nivå som motsvarar nybilspriset för den jämförbara bilen (8 a § första stycket).

text: Enligt en tidsbegränsad lagstiftning som upphör den 31 december 2020 gäller att om bilen är utrustad med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol ska förmånsvärdet beräknat enligt första stycket sättas ned med 40 procent, dock högst 10 000 kronor (8 a § andra stycket).

text: Om den skattskyldige lämnar ersättning för bilförmånen ska förmånsvärdet beräknas till värdet för förmånen enligt 5-10 §§ minskat med vad han betalat (11 §).

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Skatteverkets hittillsvarande bedömning

text: Skatteverket har hittills gjort bedömningen att en laddstation som bekostas av arbetsgivaren vid den anställdas bostad för en laddbar förmånsbil, och som anskaffats och används uteslutande för denna bil, utgör ett slag av extrautrustning. Utrustningen har dock undantagits vid beräkning av motsvarande förmånsgrundande nybilspris för sådan jämförbar bil som inte kan laddas för drift med el och har därför i praktiken inte medfört någon beskattning. Grunden för denna bedömning har varit att innehav av en miljöbil normalt inte ska föranleda ett högre förmånsvärde än en fossildriven bil och att en sådan installerad laddstation då ansetts utgöra ett slags oundviklig extra utrustning specifikt hänförlig till en viss laddbar förmånsbil.

text: Fråga har även uppkommit om någon skattepliktig förmån uppkommer om en sådan installerad laddstation kvarstår vid bostaden trots att den anställda inte längre har någon laddbar förmånsbil hos arbetsgivaren. Detta kan förekomma t.ex. om den anställda byter till en ej laddbar förmånsbil eller avslutar sin anställning. Skatteverkets bedömning har varit att sådana omständigheter inte bör föranleda någon beskattning. En förmånsbil behålls normalt under en period av minst tre år och en monterad och begagnad laddstation bör då ses som en ofrånkomlig biförmån. Beroende på den anställdas situation och hushållets bilinnehav kan den anställda även sakna praktisk användning för laddstationen.

text: 4.2 Nya omständigheter

text: På senare tid har antalet laddbara bilar i trafik i landet ökat markant, från ca 50 000 bilar första kvartalet 2018 till drygt 146 000 bilar i september 2020 (källa: elbilsstatistik.se).

text: Detta har medfört att fler hushåll nu har tillgång till mer än en laddbar bil. Ett hushåll kan även ha behov av en laddstation även vid andra platser än vid den ordinarie bostaden, t.ex. vid ett fritidshus eller en extra bostad vid dubbelt boende.

text: Statliga stöd ges i olika former för att ge incitament för installation av laddstationer, både till privatpersoner och juridiska personer. Som exempel kan privatpersoner som äger en fastighet ansöka hos Naturvårdsverket om bidrag på upp till 10 000 kr för installation av laddningspunkt till elfordon. Då ersätter staten halva kostnaden för material, laddstation och arbete. Detta har i vissa fall inneburit att staten har bekostat halva kostnaden för anställda och att arbetsgivaren utan beskattning av de anställda bekostat resterande del. Enligt ett förslag i budgetpropositionen för 2021 ska en ny skattereduktion för installation av grön teknik för privatpersoner införas den 1 januari 2021 som bl.a. omfattar kostnader för installation för laddningspunkt för elfordon och som ersätter nuvarande bidrag (

text: prop. 2020/21:1

text: , Förslag till statens budget för 2021, finansplan och skattefrågor, avsnitt 13.4). Även bostadsrättsföreningar, samfälligheter och företag har kunnat få investeringsstöd för installationer av laddstationer.

text: Dessa omständigheter medför att installationer av laddstationer i allt högre grad görs vid nyproduktion av bostäder samt sker samordnat i flerfamiljshus och vid gemensamma parkeringsplatser för samfälligheter och liknande. Sådana installationer höjer regelmässigt bostadens eller fastighetens värde.

text: 4.3 Skatteverkets nya bedömning

text: Skatteverkets tidigare bedömning att laddstationen utgör ett slags extrautrustning till en förmånsbil är inte given. Laddstationen ansluts visserligen regelbundet via kabel till bilen för laddning för att hålla den fullt körbar, men den monteras inte på en viss bil utan utgör en fast installation vid en uppställningsplats. Det är även normalt fastighetsägaren, dvs. i många fall den anställda eller någon närstående, som har äganderätten till en sådan fast installation. En installation som bekostas av arbetsgivaren utgör därmed i många fall en förmögenhetsöverföring från arbetsgivaren till den anställda.

text: Mot bakgrund av de olika omständigheter som redogörs för ovan gör Skatteverket bedömningen att fast monterade laddstationer inte ska anses utgöra extrautrustning enligt

text: 61 kap. 8 §

text: IL. En sådan laddstation är i dag inte så direkt hänförlig till en viss bil som tidigare bedömts, utan utgör numera en vanligt förekommande och en för fastigheten värdehöjande installation. Den kan även användas för laddning av andra fordon inom hushållet liksom av besökares fordon osv. En laddstation bör därför anses utgöra en separat utrustning och installation som är fristående från en eventuell bilförmån.

text: Om en arbetsgivare bekostar en fast monterad laddstation för den anställdas räkning, t.ex. i anslutning till bostaden eller en parkeringsplats, bör detta ses som inbesparad privat levnadskostnad och en skattepliktig förmån. Förmånen bör värderas till marknadsvärdet enligt

text: 61 kap. 2 §

text: IL. I det fall den anställda själv beställer och bekostar laddstationen och installationen men får ett kontant bidrag från arbetsgivaren utgör arbetsgivarens ersättning skattepliktig lön.

text: En ändrad tillämpning av Skatteverkets administrativa praxis bör för att vara tydlig och enkel att tillämpa ske med viss framförhållning och företrädesvis vid ett årsskifte. För att få en tydlig övergång till den nya tillämpningen bör en sådan förmån av installation av laddstation som utförs efter den 31 december 2020 utgöra en skattepliktig förmån för den anställda. Installationer som gjorts senast detta datum bör i enlighet med hittillsvarande tillämpning inte föranleda någon beskattning av den anställda.

text: Om arbetsgivaren tillhandahåller utrustning för laddning som kan tas med i bilen för laddning på olika platser, t.ex. en portabel laddare eller laddkabel, bör detta anses utgöra extrautrustning till bilen enligt

text: 61 kap. 8 §

text: IL. Värdet av utrustningen ska därmed beaktas vid förmånsberäkningen.

text: Sedan tidigare gäller även att en laddstation som installerats för en anställds privata bil eller för en närståendes räkning utgör en skattepliktig förmån som värderas till marknadsvärdet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-503544

text: 1 Sammanfattning

text: I de fall en skattskyldig på grund av sin tjänst förvärvar ett värdepapper i form av en teckningsoption på förmånliga villkor ska detta tas upp som en skattepliktig förmån av tjänst det beskattningsår då förvärvet av teckningsoptionen sker. Detta innebär att varken den s.k. personaloptionsregeln eller de särskilda bestämmelserna om lättnader i beskattningen i inkomstslaget tjänst för personaloptioner kan tillämpas i de fall den skattskyldige förvärvar en teckningsoption.

text: Om en skattskyldig på grund av sin tjänst inte förvärvar ett värdepapper utan en rätt att i framtiden förvärva värdepapper i form av t.ex. teckningsoption, till ett i förväg bestämt pris eller i övrigt på förmånliga villkor utgör detta en personaloption. I dessa fall uppkommer en skattepliktig förmån av inkomst av tjänst först det beskattningsår när innehavaren av personaloptionen utnyttjar sin rätt att förvärva teckningsoption till ett pris som understiger marknadsvärdet. Om en personaloption innebär en rätt att i framtiden förvärva en teckningsoption kan de särskilda bestämmelserna om lättnader vid beskattningen av personaloption som utgångspunkt inte tillämpas, eftersom dessa bestämmelser endast gäller om personaloptionen utnyttjas för förvärv av andel i företaget.

text: Högsta förvaltningsdomstolen (HFD) har dock i en dom från 2020 prövat ett visst förfarande med personaloptioner där teckningsoptioner används som ett led i aktieförvärvet. I domen slår HFD fast att de särskilda bestämmelserna om lättnader vid beskattning av personaloptioner kan tillämpas på ett förfarande där aktieförvärvet genomförs genom att den anställda erhåller teckningsoptioner som omedelbart och ovillkorligen används för att teckna aktier i bolaget. Domen innebär att man under de förutsättningar som gäller i målet ska bortse från förvärvet av teckningsoptionen. Personaloptionen ska därmed anses ha utnyttjats för förvärv av andelar i företaget.

text: Detta ställningstagande ersätter ett tidigare ställningstagande ”Förvärv av teckningsoptioner i samband med de särskilda bestämmelserna om personaloptioner” (2018-08-22, dnr

text: 202 229352-18/111

text: ). Uppdateringar har gjorts under avsnitten 1, 3 och 4.3. Se även Skatteverkets rättsfallkommentar till HFD:s dom 2020-09-08, mål nr

text: , dnr

text: Frågeställning

text: Fråga har uppkommit om en anställds förvärv av teckningsoptioner kan anses vara personaloptioner och därmed kunna omfattas av de nya särskilda bestämmelserna om skattelättnader för personaloptioner (

text: 11 a kap.

text: inkomstskattelagen

text: 1999:1229, IL). Bakgrunden till denna frågeställning är att vissa företag vill använda sig av vanliga aktiebolagsrättsliga teckningsoptioner samtidigt som avtal ingås mellan arbetsgivaren och den anställde, med innebörd att det som förvärvas inte är ett värdepapper.

text: En annan fråga som uppkommit är om de särskilda bestämmelserna om skattelättnader för personaloptioner kan tillämpas i de fall den anställde genom en personaloption ges en rätt att i framtiden förvärva teckningsoption i företaget till ett i förväg bestämt pris eller i övrigt på förmånliga grunder.

text: Gällande rätt m.m.

text: Om den skattskyldige på grund av sin tjänst förvärvar värdepapper på förmånliga villkor, ska förmånen tas upp som intäkt det beskattningsår då förvärvet sker, se

text: 10 kap. 11 § första stycket

text: IL. Denna bestämmelse brukar kallas värdepappersregeln. Vidare framgår av andra stycket att om det som förvärvas inte är ett värdepapper utan innebär en rätt att i framtiden förvärva värdepapper till ett i förväg bestämt pris eller i övrigt på förmånliga villkor, ska förmånen tas upp som intäkt det beskattningsår då rätten utnyttjas eller överlåts (

text: 10 kap. 11 § andra stycket

text: IL). Denna bestämmelse brukar kallas personaloptionsregeln.

text: Fr.o.m. den 1 januari 2018 har det införts en undantagsregel för vissa personaloptioner, se

text: 11 a kap.

text: IL Dessa nya regler innebär att förmån av personaloption inte ska tas upp som intäkt av tjänst om vissa villkor är uppfyllda för såväl företaget från vilket personaloptionen förvärvas som personaloptionen och optionsinnehavaren. I stället sker beskattning i inkomstslaget kapital först när den skattskyldige avyttrar den andel som har förvärvats genom utnyttjande av personaloptionen.

text: Villkoren för att förmån av personaloption som förvärvas från ett företag inte ska tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst är enligt

text: 11 a kap. 5 § första stycket

text: IL att:1. optionsinnehavaren utnyttjar optionen för förvärv av andel i företaget tidigast tre år och senast tio år efter förvärvet, och 2. villkoren i 6–16 §§ är uppfyllda.

text: Av författningskommentaren till

text: 11 a kap. 5 §

text: IL (

text: prop. 2017/18:1 s. 628

text: ) framgår att om personaloptionen innebär en rätt att förvärva någonting annat än en eller flera andelar i det företag från vilken optionen har förvärvats är reglerna om lättnader i beskattningen av personaloptioner inte tillämpliga.

text: Med företag i detta sammanhang avses ett svenskt aktiebolag eller ett utländskt bolag som motsvarar ett svenskt aktiebolag och som har fast driftställe i Sverige, om det hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i en stat med viken Sverige har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte, se

text: 11 a kap. 2 §

text: IL.

text: I samband med bildande av ett aktiebolag skjuter ägarna till medel. Varje aktie i ett bolag representerar en lika stor andel av aktiekapitalet, se

text: 1 kap. 6 § aktiebolagslagen (2005:551)

text: , ABL.

text: En teckningsoption är en utfästelse som har gjorts av ett aktiebolag om rätt att teckna nya aktier i bolaget mot betalning i pengar, se

text: 11 kap. 4 §

text: ABL.

text: Bolagsstämman beslutar om nyemission av aktier, se

text: 13 kap. 11 §

text: ABL. Det är även bolagsstämman som beslutar om emission av teckningsoptioner med åtföljande teckning av nya aktier, se

text: 14 kap. 13 §

text: ABL.

text: HFD har i ett antal principiellt viktiga fall bl.a. prövat frågan om beskattningstidpunkten och vilka rättigheter som utgör värdepapper.

text: Av

text: RÅ 2004 ref. 35

text: I framgår att den anställde hade accepterat ett erbjudande från moderbolaget att teckna ett räntelöst skuldebrev och erhöll samtidigt optionsbevis med vidhängande optionsrätter som berättigar till teckning av aktier i det finska företaget. Aktieteckningen fick ske under tre olika perioder och endast om aktiekursen i moderbolaget översteg en viss nivå. Upphörde anställningen av annan orsak än dödsfall eller pensionering före aktieteckningsperiodens början förföll optionerna. Med hänsyn till de villkor som gäller för optionsrätterna ska förvärvet inte anses avse värdepapper utan en rätt att i framtiden förvärva värdepapper. Med tillämpning av

text: 10 kap. 11 § andra stycket

text: IL ska beskattning ske när rätten utnyttjats för förvärv av värdepapper. Ett sådant utnyttjande får anses ha ägt rum när den anställde vid aktieteckningsperiodens början blir innehavare av optionsrätter som hon kan förfoga över.

text: I ett senare mål,

text: RÅ 2009 ref. 86

text: , prövade HFD betydelsen av förfoganderättsinskränkningar avseende finska aktier. HFD fann att de anställda skulle beskattas det år de förvärvat aktierna och att villkoren i avtalet inte skulle leda till att beskattningen sköts upp. Beskattningen skedde följaktligen enligt värdepappersregeln.

text: I ett tredje mål,

text: RÅ 2009 not. 206

text: prövade HFD betydelsen av förfoganderättsinskränkningar avseende förvärv av svenska aktier. Avtalet var utformat på så sätt att ägarnas möjligheter att förfoga över aktierna var begränsade i vissa avseenden. Skatterättsnämnden ansåg att parternas avsikt skulle bedömas mot bakgrund av förfogandeinskränkningarna. HFD ansåg dock att förfogandeinskränkningarna inte var sådana att det kunde leda till en senareläggning av tidpunkten för anskaffning av aktierna. Beskattningen skedde alltså enligt värdepappersregeln.

text: I ett fjärde mål,

text: RÅ 2010 not. 129

text: , prövade HFD frågan om vad som skulle gälla för aktier och teckningsoptioner som var belagda med förfoganderättsinskränkningar. Vid väsentliga brott mot ett aktieägaravtal var ägaren skyldig att hembjuda instrumenten till pris som kunde innebära att han gick miste om hela värdestegringen. Villkoren gällde under lång tid. HFD fann att det är fråga om värdepapper som förvärvats vid avtalstidpunkten. Även i detta mål skedde beskattningen enligt värdepappersregeln.

text: HFD har i en dom den 8 september 2020, mål nr

text: , prövat om kravet i

text: 11 a kap. 5 § första stycket

text: IL, att personaloptionen ska utnyttjas för förvärv av andelar i företaget, är uppfyllt i ett visst förfarande. I det beskrivna förfarandet genomfördes aktieförvärvet genom att den anställda erhöll teckningsoptioner som omedelbart och ovillkorligen användes för att teckna aktier i bolaget. HFD fann att kravet

text: 11 a kap. 5 § första stycket

text: IL var uppfyllt. I domen lyfte HFD fram att förfarandet innebar att om sökanden valde att utnyttja personaloptionerna så ledde detta ovillkorligen till att hen blev delägare i bolaget, samt att aktieförvärvet följde ett i

text: aktiebolagslagen

text: reglerat förfarande.

text: Bedömning

text: Personaloptioner

text: Det finns inte några särskilda regler för personaloptioner i

text: aktiebolagslagen

text: . Beslut om att utge personaloptioner behöver därför inte fattas vid en bolagsstämma, utan kan fattas av styrelsen för ett aktiebolag.

text: Personaloption är en skatterättslig term som innebär en rätt att i framtiden förvärva värdepapper till ett i förväg bestämt pris eller i övrigt på förmånliga grunder. Av lagtexten framgår klart att en personaloption inte utgör värdepapper (

text: 10 kap. 11 § andra stycket

text: IL). Förmån av personaloption ska, enligt huvudregeln, tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst det beskattningsår då rätten utnyttjas eller överlåts. I undantagsfall ska dock en förmån i form av personaloption inte tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst när den utnyttjas (

text: 11 a kap.

text: IL).

text: Värdepapper i form av teckningsoptioner

text: Det finns ingen skatterättslig definition av begreppet värdepapper. Enligt Skatteverket ska den civilrättsliga definitionen på värdepapper tjäna som vägledning vid bestämningen av vad som är värdepapper respektive personaloptioner. Civilrättsligt anses aktier och andra instrument enligt ABL utgöra värdepapper.

text: Av ABL framgår att det är bolagsstämman som beslutar om både nyemission av aktier och emission av teckningsoptioner med åtföljande teckning av nya aktier. Skatteverkets bedömning är att instrument som behandlas i ABL och även instrument som emitterats enligt likartade utländska lagar, som utgångspunkt får anses som värdepapper även vid den skattemässiga bedömningen av värdepapperets status.

text: Av

text: RÅ 2004 ref. 35

text: I framgår att med hänsyn till de villkor som gällde för optionsrätterna skulle förvärvet inte avse ett värdepapper (teckningsoption) utan en personaloption. Beskattningen skulle därför ske först när rätten utnyttjas för förvärv av värdepapper. Ett sådant utnyttjande ansågs ha ägt rum när den anställde vid aktieteckningsperiodens början blev innehavare av teckningsoptioner som hon kunde förfoga över. Detta innebär att de särskilda reglerna om personaloption i

text: 11 a kap.

text: IL inte kan tillämpas på en sådan personaloption eftersom förvärv av en teckningsoption inte kan jämställas med förvärv av en andel i företaget, se vidare punkt 4.3.

text: Övriga åberopade rättsfall (

text: RÅ 2009 ref. 86

text: RÅ 2009 not. 206

text: och

text: RÅ 2010 not 129

text: ) talar starkt för att HFD anser att bedömningen av om ett instrument är ett värdepapper eller inte ska göras från ett civilrättsligt perspektiv. När det gäller förmån i form av aktier och teckningsoptioner har HFD i de aktuella målen ansett att dessa ska beskattas enligt värdepappersregeln även i de fall överlåtelsen varit förknippad med inskränkningar i förfoganderätten. Förfoganderättsinskränkningarna har inte bedömts ha varit av sådan art att förvärvstidpunkten kan anses vara annan än den dag som den anställde tilldelas värdepapperen. Beskattning har således skett vid den tidpunkt som aktier eller teckningsoptioner har förvärvats (

text: 10 kap. 11 § första stycket

text: IL).

text: Med hänsyn till HFD:s praxis är Skatteverkets bedömning att om den anställde direkt förvärvar teckningsoptioner får detta anses vara ett förvärv av värdepapper, dvs. värdepappersregeln ska tillämpas (

text: 10 kap. 11 § första stycket

text: IL). Värdet av förmån av teckningsoptionerna ska därför tas upp till beskattning det år som teckningsoptionerna förvärvas. Detta innebär att vare sig personaloptionsregeln i

text: 10 kap. 11 § andra stycket

text: IL eller de särskilda reglerna om personaloptioner i

text: 11 a kap.

text: IL blir tillämpliga. Detta gäller även om den anställde saknar ovillkorlig rätt att tillgodogöra sig värdet av optionerna (jämför t.ex.

text: RÅ 2009 ref. 86

text: och

text: RÅ 2010 not. 129

text: Personaloption utnyttjas för förvärv av teckningsoption

text: Av

text: 11 a kap. 5 §

text: IL framgår att det finns ett krav att personaloptionen ska utnyttjas för förvärv av andel i det företag från vilken optionen förvärvas. En aktie är en ägarandel i ett aktiebolag. Såväl lagtextens utformning som författningskommentaren visar klart att personaloptionen måste användas för att förvärva andel eller andelar i företaget, dvs. aktiebolaget.

text: Skatteverkets uppfattning är att reglerna om skattelättnader enligt

text: 11 a kap.

text: IL som utgångspunkt inte gäller för personaloptioner som ger rätt att förvärva teckningsoptioner eftersom en teckningsoption inte är en andel i ett företag. Vid denna bedömning saknar det betydelse hur länge teckningsoptionen disponeras av den anställde. Vid personaloptionsavtal som innebär en rätt att förvärva teckningsoptioner sker i stället beskattning enligt personaloptionsregeln i

text: 10 kap. 11 § andra stycket

text: IL, dvs. förmånen tas upp som skattepliktig intäkt av tjänst det år som rätten att förvärva teckningsoptionerna utnyttjas eller överlåts.

text: I en dom från 2020 har HFD dock slagit fast att kravet i

text: 11 a kap. 5 § första stycket

text: IL är uppfyllt i ett förfarande där aktieförvärvet sker genom att den anställda först erhåller teckningsoptioner, vilka därefter omedelbart och ovillkorligen utnyttjas för förvärv av aktier. I det prövade förfarandet genomfördes aktieförvärvet med användandet av ett i

text: aktiebolagslagen

text: anvisat och reglerat förfarande. Utnyttjandet av personaloptionen ledde ovillkorligen till att den anställda blev delägare i företaget. Den anställda kunde inte förfoga över teckningsoptionen på något annat sätt än för förvärv av aktier. Domen innebär att man under de förutsättningar som gäller i målet ska bortse från förvärvet av teckningsoptionen vid bedömningen enligt

text: 11 a kap. 5 § första stycket

text: IL. Personaloptionen ska därmed anses ha utnyttjats för förvärv av andelar i företaget.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-512039

title: Beskattningsbar person – uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag, mervärdesskatt

text: Nytt: 2021-06-21

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2021-06-21, dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: Mervärdesskatt ska betalas när en beskattningsbar person i denna egenskap omsätter en vara eller en tjänst inom landet och omsättningen är skattepliktig. Det gäller dock inte om personen omfattas av skattebefrielse för företag med en liten omsättning. Beskattningsbar person är den som bedriver en ekonomisk verksamhet självständigt. För att någon ska vara en beskattningsbar person ska båda rekvisiten ”ekonomisk verksamhet” och ”självständigt” vara uppfyllda.

text: En ledamot i ett aktiebolags styrelse som under minst ett år ska utföra ett styrelseuppdrag mot ersättning bedriver en ekonomisk verksamhet . Det gäller oavsett omfattningen av uppdraget och antalet styrelseuppdrag som ledamoten har. Om arvodet är fast eller rörligt saknar också betydelse.

text: En styrelseledamot som utför ett styrelseuppdrag i ett aktiebolag agerar inte i eget namn, för egen räkning och på eget ansvar. Det innebär att verksamheten inte bedrivs självständigt i mervärdesskattehänseende.

text: Skatteverkets uppfattning är alltså att en ledamot i ett aktiebolags styrelse inte agerar i egenskap av beskattningsbar person. Mervärdesskatt ska inte tas ut på styrelsearvodet. Det gäller allt arbete som sker inom ramen för ett styrelseuppdrag. Så är även fallet om styrelseledamoten självständigt bedriver en annan verksamhet vid sidan av styrelseuppdraget. Inte heller då ska mervärdesskatt tas ut på styrelsearvodet.

text: 2 Frågeställning

text: EU-domstolen har i en dom den 13 juni 2019 uttalat att en ledamot i en stiftelses kontrollorgan bedriver en ekonomisk verksamhet när verksamheten är fortlöpande och utförs mot ersättning. Ledamoten ansågs dock inte bedriva verksamheten självständigt. En sådan ledamot är inte en beskattningsbar person (

text: , IO).

text: Skatteverket ger i detta ställningstagande sin syn på hur styrelsearvode som en ledamot i ett aktiebolags styrelse tar emot ska behandlas i mervärdesskattehänseende. Det gäller sådana aktiebolag som regleras i

text: aktiebolagslagen (2005:551)

text: , ABL.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 ML och mervärdesskattedirektivet

text: Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap i den utsträckning den beskattningsbara personen inte är befriad från skatt på omsättningen (

text: 1 kap. 1 § första stycket 1 mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML, jämför

text: artikel 2.1 a i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Med beskattningsbar person avses den som, oavsett på vilken plats, självständigt bedriver en ekonomisk verksamhet, oberoende av dess syfte eller resultat. Anställda och andra personer anses inte bedriva verksamhet självständigt i den mån de är bundna till en arbetsgivare av ett anställningsavtal eller av ett annat rättsligt förhållande som skapar ett anställningsförhållande vad avser arbetsvillkor, lön och arbetsgivaransvar. Med ekonomisk verksamhet avses varje verksamhet som bedrivs av en producent, en handlare eller en tjänsteleverantör, inbegripet gruvdrift och jordbruksverksamhet samt verksamheter inom fria och därmed likställda yrken. Utnyttjande av materiella eller immateriella tillgångar i syfte att fortlöpande vinna intäkter därav ska särskilt betraktas som ekonomisk verksamhet (

text: 4 kap. 1 §

text: ML, jämför artiklarna 9 och 10 i mervärdesskattedirektivet).

text: 3.2 Rättspraxis från EU-domstolen

text: 3.2.1 Ekonomisk verksamhet

text: Ekonomisk verksamhet omfattar alla verksamheter av producenter, återförsäljare och personer som tillhandahåller tjänster, däribland utnyttjande av materiella eller immateriella tillgångar i syfte att fortlöpande vinna intäkter. Kriteriet ”fortlöpande vinna intäkter” gäller inte enbart utnyttjandet av en tillgång utan samtliga transaktioner som avses i artikel 9.1 i mervärdesskattedirektivet. En verksamhet är i allmänhet ekonomisk när den är fortlöpande och utförs mot ersättning som ges till den person som utfört transaktionen (

text: , Götz, punkten 18).

text: Den ekonomiska karaktären av en verksamhet som ledamot av en stiftelses kontrollorgan kan inte påverkas av att denna ledamot endast har ett uppdrag, i den mån denna verksamhet är fortlöpande och utförs mot ersättning. Begreppet ekonomisk verksamhet har en objektiv karaktär eftersom verksamheten ska bedömas i sig, oberoende av syfte eller resultat (

text: , IO, punkterna 30-31).

text: Det faktum att en ersättning inte fastställs på grundval av individuella tjänster, utan på ett schablonmässigt sätt och på årsbasis, i syfte att täcka ett bolags driftskostnader, påverkar inte i sig det direkta sambandet mellan tillhandahållandet av tjänsten och den erhållna ersättningen (

text: , Ntp. Nagyszénás, punkten 37).

text: 3.2.2 Självständighet

text: Lokala uppbördsmän, som utses av kommunen vars skatter de driver in och som får en ersättning som består av en procentuell andel av de belopp som drivs in, har ansetts bedriva en ekonomisk verksamhet självständigt. Uppbördsmännen hade egna lokaler och egen personal. De tog inte emot någon lön och hade inte något anställningsavtal. Vad beträffar lönevillkoren förelåg det inte något anställningsförhållande eftersom uppbördsmännen tog den ekonomiska risken i sin verksamhet, såtillvida som den vinst de gjorde inte bara berodde på de indrivna skatterna, utan även på de utgifter de hade för personal och utrustning för verksamheten. Det avgörande kriteriet var det ansvar som var en följd av de avtal som uppbördsmännen upprättade vid utövandet av sin verksamhet samt deras ansvar för skador som orsakats tredje man när de inte verkade som representanter för kommunen (

text: , Ayuntamiento de Sevilla, punkterna 11, 13, 15-16).

text: En person som hyr ut fast egendom till ett enskilt bolag bildat enligt nederländsk rätt, i vilket personen är delägare, har ansetts bedriva uthyrningen självständigt. Det fanns inte något anställningsförhållande mellan bolaget och delägaren. Personen handlade i eget namn, för egen räkning och på eget ansvar även om han hade en ledande ställning i bolaget som var arrendator (

text: , Heerma, punkterna 18 och 22).

text: En fysisk person som utför samtliga arbetsuppgifter i ett skattskyldigt bolags namn och för detta bolags räkning har inte ansetts vara skattskyldig. Det fanns ett anställningsavtal mellan personen och bolaget i vilket den fysiska personen var ensam aktieägare, företagsledare och anställd (

text: , van der Steen, punkten 32).

text: I mervärdesskattedirektivet fastställs ett mycket vitt tillämpningsområde för mervärdesskatt. För att detta direktiv ska tillämpas enhetligt är det viktigt att de begrepp som definierar detta tillämpningsområde ges en självständig och enhetlig tolkning oberoende av de aktuella transaktionernas syfte eller resultat. De ord som används i artikel 9.1 i mervärdesskattedirektivet, bland annat orden ”den som”, ger begreppet beskattningsbar person en vid definition som fokuserar på självständigheten vid utövandet av en ekonomisk verksamhet. Det innebär att samtliga fysiska och juridiska personer, både offentligrättsliga och privaträttsliga, och till och med enheter som inte är egna rättssubjekt, vilka objektivt sett uppfyller villkoren i denna bestämmelse, anses vara beskattningsbara personer (C276/14, Gmina Wroclaw, punkterna 26 och 28).

text: För att bedöma om en kommunal budgetenhet utövar den ekonomiska verksamheten självständigt ska det undersökas om enheten befinner sig i en underordnad ställning gentemot den kommun som enheten är knuten till. Om det finns en sådan underordnad ställning ska det kontrolleras om enheten bedriver verksamheten i eget namn, för egen räkning och på eget ansvar och själv står den ekonomiska risken för verksamheten. I de fall EU-domstolen har funnit att den aktuella verksamheten har bedrivits självständigt har det helt saknats ett hierarkiskt förhållande (

text: , Gmina Wroclaw, punkterna 33-34).

text: En ledamot i en stiftelses kontrollorgan har inte ansetts agera i eget namn, för egen räkning och på eget ansvar och inte heller stå den ekonomiska risken, även om denne inte till följd av något hierarkiskt anställningsförhållande var bunden till stiftelsens styrelse eller till stiftelsens kontrollorgan vid utövandet av verksamheten som ledamot i organet. Ledamöterna kunde inte enskilt utöva de befogenheter som hade tilldelats detta organ och de agerade för organets räkning och på dess ansvar. Ledamöterna hade inte heller något individuellt ansvar för de handlingar detta organ vidtog i samband med att det företrädde stiftelsen eller för de skador som orsakades tredje man i samband med att de utövade sin funktion. Till skillnad från en näringsidkare hade ledamoten inte något betydande inflytande över vare sig sina intäkter eller sina kostnader. Dessutom påverkades den ersättning som ledamoten tog emot inte direkt av att denna ledamot varit försumlig vid utövandet av sitt uppdrag eftersom en sådan försumlighet kunde leda till att ledamoten entledigades först efter det att ett särskilt förfarande hade iakttagits (

text: , IO, punkterna 41-44).

text: 3.3 Övriga bestämmelser

text: Ett aktiebolag ska ha en styrelse med en eller flera ledamöter. Styrelsen svarar för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. Styrelsen ska fortlöpande bedöma bolagets och, om bolaget är moderbolag i en koncern, koncernens ekonomiska situation. Styrelsen ska se till att bolagets organisation är utformad så att bokföringen, medelsförvaltningen och bolagets ekonomiska förhållanden i övrigt kontrolleras på ett betryggande sätt. Om vissa uppgifter delegeras till en eller flera av styrelsens ledamöter ska styrelsen med omsorg och fortlöpande kontrollera om delegationen kan upprätthållas. En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. Styrelsen ska utses av bolagsstämman. Bolagsstämman ska besluta om arvode och annan ersättning för styrelseuppdrag till var och en av styrelseledamöterna (

text: 8 kap.

text: och

text: 23 a §§

text: aktiebolagslagen

text: [2005:551], ABL).

text: Ansvaret som en styrelseledamot har enligt lagstiftningen kan delas in i tre delar. Beskrivningen nedan är inte heltäckande.

text: Betalningsansvar: Styrelseledamöterna kan bli solidariskt betalningsskyldiga för t.ex. skatt eller avgift som inte har betalats (

text: 59 kap.

text: 15 §§

text: skatteförfarandelagen

text: [1995:1554]) och för vissa andra förpliktelser (

text: 25 kap. 18 §

text: ABL).

text: Skadeståndsansvar: Om en styrelseledamot skadar bolaget, aktieägare eller någon annan vid utövandet av sitt styrelseuppdrag kan ledamoten bli föremål för skadeståndsansvar (

text: 29 kap. 1 § första stycket

text: ABL).

text: Straffansvar: Om t.ex. förbjudna lån i aktiebolaget har tagits ut eller om aktiebok inte har förts kan det leda till straffansvar för styrelsens ledamöter (

text: 30 kap. 1 §

text: ABL).

text: 4 Bedömning

text: Frågan om mervärdesskatt ska tas ut på ett styrelsearvode eller inte är skild från den inkomstskatterättsliga bedömningen. Om styrelsearvodet ska beskattas som inkomst av tjänst eller som inkomst av näringsverksamhet saknar alltså betydelse.

text: En person som mot ett arvode utför ett styrelseuppdrag har omsatt en tjänst. En sådan omsättning är skattepliktig. En bedömning av om omsättningen av tjänsten är gjord inom landet ska göras utifrån bestämmelserna om beskattningsland. En ytterligare förutsättning för att mervärdesskatt ska tas ut på styrelsearvodet är att den som utför uppdraget är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap.

text: Begreppet beskattningsbar person ska ges en vid definition vilket innebär att alla fysiska och juridiska personer som objektivt sett och oavsett företagsform bedriver en ekonomisk verksamhet självständigt är beskattningsbara personer. För att någon ska vara en beskattningsbar person ska båda rekvisiten ”ekonomisk verksamhet” och ”självständigt” vara uppfyllda.

text: 4.1 Ekonomisk verksamhet

text: Det är fråga om en ekonomisk verksamhet när en person fortlöpande tillhandahåller varor eller tjänster mot ersättning. En verksamhet som bedrivs tillfälligt är alltså inte en ekonomisk verksamhet. Verksamheten i sig ska bedömas oberoende av vilket syfte eller resultat verksamheten har. Det som ska bedömas är den ekonomiska karaktären av verksamheten.

text: Det betyder att en ledamot i ett aktiebolags styrelse som under minst ett år ska utföra ett styrelseuppdrag mot ersättning tillhandahåller tjänster fortlöpande. En sådan person bedriver en ekonomisk verksamhet. Det gäller oavsett omfattningen av uppdraget och antalet styrelseuppdrag som ledamoten har. Om arvodet är fast eller rörligt saknar också betydelse. Ett styrelseuppdrag som utförs utan arvode är däremot inte en ekonomisk verksamhet.

text: 4.2 Självständighet

text: För att en verksamhet ska anses bedrivas självständigt i mervärdesskattehänseende får den som bedriver verksamheten varken vara bunden av ett rättsligt band som skapar ett anställningsförhållande eller befinna sig i en underordnad ställning.

text: 4.2.1 Anställningsförhållande

text: I följande två situationer är det fråga om ett anställningsförhållande.

text: Personen är bunden av ett muntligt eller skriftligt anställningsavtal.

text: Personen är bunden av ett annat rättsligt band som skapar ett anställningsförhållande vad gäller arbetsvillkor, lön och arbetsgivaransvar.

text: Ett uppdrag som ledamot i ett aktiebolags styrelse grundar sig inte på ett anställningsavtal. En sådan ledamot kan alltså inte ses som anställd i det aktiebolag vars styrelse denne är styrelseledamot i. Även om det saknas en överenskommelse i form av ett anställningsavtal kan det finnas andra rättsliga band som skapar ett anställningsförhållande. Det som talar för att en styrelseledamot även saknar sådana band är att denne inte är bunden av några instruktioner från aktiebolaget när det till exempel gäller förvaltningen av bolagets angelägenheter. Styrelsen styr inte heller över hur respektive ledamot ska utöva sitt uppdrag. En ledamot är alltså fri att organisera formerna för sitt styrelsearbete och förväntas utöva sitt uppdrag på ett oberoende sätt i förhållande till övriga ledamöter i styrelsen.

text: Ett styrelseuppdrag innebär att ledamoten i sitt uppdrag som styrelseledamot inte är bunden av några rättsliga band som skapar ett anställningsförhållande. Det faktum att en ledamot även är anställd som till exempel vd i det aktiebolag i vilket denne är styrelseledamot saknar alltså betydelse. Avgörande för bedömningen av självständigheten är det rättsliga förhållandet som personen har ingått i egenskap av styrelseledamot.

text: 4.2.2 Underordnad ställning

text: Därefter ska en bedömning göras om ledamoten vid utövandet av styrelseuppdraget befinner sig i en underordnad ställning gentemot styrelsen, aktiebolaget eller aktieägarna.

text: En person anses inte befinna sig i en underordnad ställning om följande två förutsättningar är uppfyllda.

text: Personen bedriver verksamheten i eget namn, för egen räkning och på eget ansvar.

text: Personen står själv den ekonomiska risken för verksamheten.

text: För att en ledamot i ett aktiebolags styrelse ska anses bedriva en verksamhet i eget namn, för egen räkning och på eget ansvar ska denne ensam kunna utöva de befogenheter som har tilldelats styrelsen. Om ledamoten saknar ett individuellt ansvar för de handlingar som styrelsen vidtar eller för de skador som orsakas tredje man i samband med att ledamoten utövar sin funktion anses ledamoten inte agera på eget ansvar.

text: Ett styrelseuppdrag i ett aktiebolag innebär en skyldighet för ledamoten att omsorgsfullt och lojalt uppfylla sina förpliktelser som är reglerade i olika lagar. Med uppdraget följer dock inte en rätt för ledamoten att ensam utöva de befogenheter som en styrelse har, även om en styrelse kan delegera vissa uppgifter till en enskild ledamot. Det är normalt styrelsen som svarar för förvaltningen av aktiebolagets angelägenheter. I sådant fall är det också styrelsen som är beslutför. Det innebär enligt Skatteverkets uppfattning att en styrelseledamot i ett aktiebolag inte kan anses agera i eget namn, för egen räkning och på eget ansvar vid utövandet av styrelseuppdraget.

text: Ett styrelseuppdrag kan visserligen innebära ett visst personligt ansvar för ledamoten som till exempel att en ledamot kan bli solidariskt betalningsskyldig för vissa förpliktelser som uppkommer för aktiebolaget och skadeståndsskyldig om ledamoten skadar aktiebolaget vid utövandet av styrelseuppdraget. Även om ett styrelseuppdrag innebär ett visst personligt ansvar för ledamoten medför inte det att denne ska anses ha ett individuellt ansvar för alla de handlingar som styrelsen vidtar.

text: Eftersom en styrelseledamot inte bedriver verksamheten i eget namn, för egen räkning och på eget ansvar saknas anledning att bedöma om den andra förutsättningen - om ledamoten själv står den ekonomiska risken – är uppfylld. Det betyder att en styrelseledamot får anses befinna sig i en underordnad ställning. Verksamheten bedrivs därmed inte självständigt.

text: Det innebär att en ledamot i ett aktiebolags styrelse inte agerar i egenskap av beskattningsbar person. Mervärdesskatt ska inte tas ut på styrelsearvodet. Det gäller allt arbete som sker inom ramen för ett styrelseuppdrag. Så är även fallet om styrelseledamoten självständigt bedriver en annan verksamhet vid sidan av styrelseuppdraget. Inte heller då ska mervärdesskatt tas ut på styrelsearvodet.