text: Från och med den 12 juni 2026 ska de förordningar som ingår i EU:s migrations- och asylpakt tillämpas, bland annat asylprocedurförordningen och skyddsgrundförordningen. Detta innebär bl.a. att

text: utlänningslagens

text: och utlänningsförordningens bestämmelser inte är tillämpliga i de delar de är i strid med eller regleras av dessa förordningar. Den anpassade nationella lagstiftningen träder i kraft vid olika tillfällen. Detta rättsliga ställningstagande är inte uppdaterat i relation till förordningarnas bestämmelser eller anpassad nationell lagstiftning. Notera att det i

text: utlänningslagen

text: och i vissa av de EU-rättsliga förordningarna finns övergångsbestämmelser som reglerar vilka ärenden som ska träffas av de olika regelverken.

text: Datum för Version Avsnitt som reviderats Beslutsbeteckning revidering

text: 2026-06-12 2.0 Friskrivningsklausul RA/065/2026

text: -02 -06 20 20 5 rD ty S

text: I N S T R U K T I O N

text: 5 kap. 1 b och c §§

text: utlänningslagen

text: och Dublinförordningen 2 Jfr

text: MIG 2012:9

text: och

text: MIG 2013:21

text: 8 kap.

text: 20 § första

text: och

text: andra stycket

text: utlänningslagen

text: 12 kap. 4 § första stycket utlänningslagen

text: MIG 2014:27

text: 12 kap. 17 § utlänningslagen

text: MIG 2013:4

text: och

text: MIG 2014:27

text: 12 kap. 19 § första stycket utlänningslagen

text: Prop. 2004/05:170, s. 228

text: 9 A.a. s. 301

text: 12 kap. 19 § tredje stycket utlänningslagen

text: Prop. 2004/05:170 s. 227

text: f. 11 Det nuvarande tredje stycket i 12 kap. 19 § var vid den tiden paragrafens fjärde stycke. 12

text: Prop. 2009/10:31 s. 211

text: Exempelvis

text: MIG 2012:9

text: MIG 2012:20

text: MIG 2013:8

text: och

text: MIG 2013:21

text: 14 Se

text: MIG 2013:2

text: och

text: MIG 2018:14

text: . 15 Se

text: MIG 2016:22

text: . 16 Se t.ex.

text: MIG 2011:9

text: 12 kap 17 § utlänningslagen

text: 18 Se

text: 12 kap. 17 § utlänningslagen

text: 2.4.3.2 Något nytt beslut om avlägsnande ska inte meddelas

text: Jfr.

text: MIG 2011:9

text: 20 Se

text: 12 kap. 22 § utlänningslagen

nyckelord: Verkställighet Praxis Lagstiftning Utlänningslag

title: Handläggning av ärenden enligt 12 kap. 18 och 19 §§ utlänningslagen då fråga om nytt land uppstår

text: Fakta om rättsliga ställningstaganden

text: Rättsliga ställningstaganden utgör Migrationsverkets uttalanden om hur en författning bör tolkas och är styrande för myndighetens medarbetare. De beslutas av chefen för rättsavdelningen.

text: Rättsliga ställningstaganden förs in i en särskild dokumentserie, RS-serie. Dokumentserien är gemensam för hela myndigheten. Beslut om fastställande, ändringar och upphävande av ett rättsligt ställningstagande förs in i beslutsdokumentserien för chefen för rättsavdelningen.

text: Sammanfattning

text: • Det ska vara gjort sannolikt att utlänningen är medborgare i ett annat land än det land/de länder som anges i det lagakraftvunna beslutet för att ny prövning ska bli aktuell. • Det är möjligt att tillämpa

text: 12 kap. 18 §

text: och

text: 19 §

text: utlänningslagen

text: även när det är fråga om skyddsskäl mot ett nytt land. • Så länge verkställighet fortfarande är möjlig till det land som anges i det lagakraftvunna beslutet torde en prövning mot det nya landet enligt

text: 12 kap.

text: eller

text: 19 §§

text: utlänningslagen

text: inte vara aktuell. • Om verkställighet till det land som anges i det lagakraftvunna beslutet inte är möjlig, ska prövning beviljas med stöd av

text: . • Verkställighetsföreskrift till ett nytt land kan meddelas efter att en prövning enligt

text: 4 kap.

text: eller

text: 2 §

text: utlänningslagen

text: gjorts och resulterat i ett beslut om avslag. En verkställighetsföreskrift ska formuleras med innebörd att verkställighet av avlägsnandebeslutet ska ske till det nya landet om det inte är visat att mottagande kan ske i ett annat land. • Det beslut om avvisning/utvisning som fattats i grundärendet fortsätter att gälla. Något nytt beslut om avlägsnande ska inte meddelas. • Om prövningen enligt

text: 4 kap.

text: eller

text: 2 §

text: utlänningslagen

text: resulterat i ett beslut om avslag kan Migrationsverket göra en ex officio-prövning enligt

text: 12 kap. 18 § utlänningslagen

text: mot det nya landet för att bedöma om det föreligger medicinska eller andra särskilda skäl för att bevilja uppehållstillstånd med stöd av denna bestämmelse. • Ovan nämnda gäller även då det i ett ärende enligt

text: 12 kap. 17 § utlänningslagen

text: gjorts sannolikt att den sökande är medborgare i ett annat land än det som anges i det lagakraftvunna avlägsnandebeslutet.

text: 1. Bakgrund och syfte

text: Lagstiftningen saknar bestämmelser som, i samtliga rekvisit, är tillämpbara när en utlänning inte gjort sannolikt sitt medborgarskap, uppgett fel medborgarskap eller undanhållit uppgifter om sitt medborgarskap vid prövningen av ansökan.

text: Migrationsöverdomstolen har gett viss vägledning för möjligheten att efter att beslut om av- eller utvisning vunnit laga kraft genomföra en ny prövning och vid behov ändra verkställighetsföreskriften.

text: Rättschefen ger i detta ställningstagande en vägledning för prövningen av frågan om nytt land. Eftersom varken lag eller praxis ger fullständig vägledning kräver ställningstagandet en holistisk bedömning efter asylprövningens grunder.

text: Det här rättsliga ställningstagandet gäller enbart personer som har medborgarskap i något/några länder. Det berör alltså inte personer som är statslösa.

text: 2. Rättslig bedömning

text: 2.1 En ansökan om skyddsbehov ska, utom när det gäller statslösa personer, prövas mot det land som den sökande är medborgare i

text: En utlänning har i princip alltid rätt att få en ansökan om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande prövad. Undantag från rätten att få en ansökan om asyl prövad görs endast för de fall då ansökan kan avvisas.

text: Om det saknas förutsättningar för att avvisa ansökan om asyl ska som regel en materiell prövning ske av ansökan i förhållande till det land som utlänningen är medborgare i.

text: 2.2 Verkställighetsföreskrift

text: I ett beslut om avvisning eller utvisning ska Migrationsverket ange det eller de länder som utlänningen ska avvisas eller utvisas till. Ett lagakraftvunnet beslut om av- eller utvisning ska verkställas genom att utlänningen reser till det land eller, om flera länder angetts, något av de länder som anges i beslutet.

text: Efter att beslutet om av- eller utvisning vunnit laga kraft får den verkställande myndigheten inte genomföra verkställighet till ett annat land än det som anges i föreskriften. Föreskriften går dock att justera så länge det finns ett gällande beslut om avlägsnande. En förutsättning för justering av verkställighetsföreskriften är att utlänningen har fått sitt skyddsbehov prövat mot det nya landet.

text: 2.3 Uppgift framkommer om att utlänningen är medborgare i ett annat land

text: Att en utlänning är medborgare i ett annat land än det som han eller hon har uppgivit i samband med sin asylansökan kan framkomma på olika sätt. T.ex. kan Polismyndigheten eller Migrationsverket få sådan information via databaser såsom VIS eller EURODAC. Det kan förekomma att identitetshandlingar inges. Även inom ramen för handläggning av avtal om återtagande kan information om annat medborgarskap inkomma. Det förekommer att utlänningen själv presenterar tillförlitliga identitetshandlingar som visar att han eller hon är medborgare i ett annat land än det som Migrationsverket valt att pröva skyddsbehovet mot. Utlänningen kan under handläggningen av grundärendet själv ha uppgett att han eller hon kommer från ett annat land och fortsätter efter att beslutet vunnit laga kraft att föra bevisning om annat medborgarskap. Sådan bevisning kan t.ex. föras genom att han eller hon inger identitetshandlingar, en språkanalys eller intyg. Migrationsverket kan erhålla informationen antingen direkt från utlänningen eller från andra myndigheter, t.ex. i samband med att Polismyndigheten begär att få instruktioner.

text: 2.3.1 Bestämmelserna i

text: 12 kap.

text: 19 §§

text: utlänningslagen

text: är tillämpliga

text: När det lagakraftvunna beslutet pekar ut fel land måste Migrationsverket antingen kunna bevilja uppehållstillstånd eller verkställa beslutet till rätt land. Det senare förutsätter en ändring av verkställighetsföreskriften.

text: Enligt Migrationsöverdomstolen är det möjligt att pröva asylskäl mot ett nytt land efter att ny prövning beviljats enligt

text: 12 kap. 19 § utlänningslagen

text: Om det efter att beslutet om avlägsnande vunnit laga kraft görs sannolikt att utlänningen är medborgare i ett annat land är således reglerna om hinder mot verkställighet i

text: 12 kap.

text: 19 §§

text: utlänningslagen

text: tillämpliga.

text: 2.3.2 Prövning enligt

text: 12 kap. 19 § utlänningslagen

text: I

text: MIG 2013:4

text: bedömde Migrationsöverdomstolen att ny prövning enligt

text: kan beviljas om det har framkommit uppgifter om att utlänningen är medborgare i annat land än vad den tidigare prövningen har omfattat. Migrationsöverdomstolen bedömde vidare att det följer av ordalydelsen i

text: 12 kap. 19 § fjärde stycket utlänningslagen

text: att den bestämmelsen inte blir tillämplig i det aktuella fallet. Anledningen härtill är att den berörde utlänningen ansågs ha fått sin asylansökan prövad i ett lagakraftvunnet utvisningsbeslut.

text: Det föreligger betydande svårigheter att i dessa situationer bevilja ny prövning med stöd av

text: . Svårigheterna beror på de rekvisit som ställs upp i denna bestämmelse.

text: För att ny prövning ska vara möjlig krävs inledningsvis att utlänningen åberopar nya omständigheter. En uppgift om vilket medborgarskap en person har kan svårligen sägas vara ny för honom eller henne själv.

text: Vidare framgår av

text: 12 kap.

text: 3 §§

text: utlänningslagen

text: att avvisning och utvisning av en utlänning inte får verkställas till ett land där utlänningen riskerar att utsättas för i bestämmelserna angiven behandling/situation. Det lagakraftvunna beslutet kan i dessa situationer i regel inte verkställas till det land som pekas ut i det lagakraftvunna beslutet. Det kan således inte bedömas att det föreligger risk för att beslutet om avvisning eller utvisning kan komma att verkställas till ett land i vilket utlänningen riskerar skyddsgrundande behandling.

text: Slutligen krävs att utlänningen visar giltig ursäkt för att inte ha åberopat omständigheterna tidigare.

text: Angående kravet på giltig ursäkt anges i förarbetena till

text: utlänningslagen

text: att det i de flesta fall kan ifrågasättas om det finns en ”giltig ursäkt” till att utlänningen inte i grundärendet uppgav rätt nationalitet. En giltig ursäkt kan dock vara att utlänningen utsatts för traumatiska upplevelser som varit svåra att berätta om vid de första asylförhören. Även med beaktande av det som anges om traumatiska upplevelser, framstår det som mycket osannolikt att det kan finnas en giltig ursäkt till att utlänningen i grundärendet har lämnat felaktiga uppgifter om sitt medborgarskap och därmed även felaktiga uppgifter om sitt behov av skydd.

text: Sammanfattningsvis torde förutsättningar för att bevilja ny prövning med stöd av

text: inte föreligga då det efter laga kraft framkommer uppgifter som gör sannolikt att utlänningen är medborgare i ett annat land än det som anges i det lagakraftvunna avlägsnandebeslutet.

text: I

text: 12 kap. 19 § andra stycket utlänningslagen

text: anges att Migrationsverket ska besluta att inte bevilja ny prövning om förutsättningarna i första stycket inte är uppfyllda. Regeln är obligatorisk och medger inget utrymme för att bevilja ny prövning om inte förutsättningarna är uppfyllda. Att bevilja ny prövning i enlighet med bestämmelsen i

text: framstår därför inte som möjligt.

text: Av förarbetena till

text: framgår att lagstiftaren tänkt att en ny prövning av frågan om uppehållstillstånd i vissa situationer ska kunna ske mot ett annat land än det som omfattas av det lagakraftvunna avlägsnandebeslutet. Lagstiftaren förde då följande resonemang: ”En av de situationer där det kan bli aktuellt med en ny prövning är om utlänningen i ärendet rörande verkställighet av det lagakraftvunna beslutet om avvisning eller utvisning åberopar en helt ny omständighet till stöd för sitt behov av skydd i Sverige, exempelvis att de politiska förhållandena i hemlandet helt ändrats sedan ärendet prövats. Det kan också handla om att det inte har funnits anledning att undersöka utlänningens skyddsbehov tidigare på grund av att utlänningen åberopat andra tillståndsgrunder eller att skyddsbehovet måste prövas i förhållande till ett annat land än som tidigare skett.” Resonemanget kan tyda på att lagstiftarens avsikt varit att ärenden där det framkommer att utlänningen är medborgare i ett annat land än det som först uppgivits, ska hanteras på samma sätt som ärenden där utlänningen tidigare åberopat andra tillståndsgrunder än skyddsbehov.

text: Bestämmelsen i

text: infördes då asylprocedurdirektivet genomfördes i svensk rätt. Av förarbetena till bestämmelsen framgår bland annat följande : ”Bestämmelserna om efterföljande ansökan i direktivet motsvaras närmast av bestämmelserna om ny prövning i

text: 12 kap. 19 § utlänningslagen

text: . Som framgår ovan blir bestämmelserna i

text: 12 kap.

text: och

text: 19 §§

text: utlänningslagen

text: tillämpliga när det finns ett ärende om verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning oavsett på vilken grund avvisnings- eller utvisningsbeslutet har fattats. Det innebär att en utlänning som har fått avslag på en ansökan om uppehållstillstånd där t.ex. familjeanknytning åberopats som grund inte har rätt att få skyddsskäl som åberopas efter det att beslutet om avvisning eller utvisning vunnit laga kraft prövade om inte villkoren i

text: 12 kap.

text: eller

text: 19 §

text: utlänningslagen

text: är uppfyllda.

text: Direktivet medger enbart att det särskilda förfarandet med en preliminär prövning av en efterföljande ansökan tillämpas om en tidigare ansökan om flyktingstatus har avslagits eller återkallats. När en medlemsstat för första gången prövar en utlännings skäl för asyl ska ansökan enligt huvudregeln handläggas som en asylansökan i ett förstainstansförfarande. För att uppnå förenlighet med direktivet infördes bestämmelsen i 12 kap. 19 §, nuvarande tredje stycket,

text: utlänningslagen

text: Migrationsöverdomstolen har i

text: MIG 2013:4

text: uttalat sig på ett sätt som antyder att utlänningen fått sin ansökan prövad i sak även om det prövats mot fel land. En sådan tolkning överensstämmer dock inte med ett antal tidigare och senare avgöranden. Migrationsöverdomstolen har nämligen i ett antal avgöranden uttalat att en ansökan om asyl ska prövas i förhållande till det land som utlänningen är medborgare i. I

text: MIG 2012:20

text: bedömde Migrationsöverdomstolen att den då berörde utlänningen inte kan få sina asylskäl prövade i förhållande till Lettland eftersom han inte är medborgare i det landet. Han kan därför inte erhålla status som flykting eller skyddsbehövande i förhållande till Lettland. Det enda land han kan vara flykting eller skyddsbehövande gentemot är hans hemland Afghanistan. I

text: MIG 2013:8

text: konstaterade Migrationsöverdomstolen att den då berörda familjen är medborgare i Ryssland och att de redan av denna anledning inte kan beviljas status i Sverige som flyktingar eller andra skyddsbehövande i förhållande till Tjeckien. Deras ansökningar om asyl ska i stället ses som asylansökningar gentemot Ryssland, där de är medborgare.

text: Det framstår som orimligt att en ansökan om asyl ska anses vara prövad i sak då en utlänning har prövats mot och bedömts sakna asylskäl mot ett land som han eller hon inte är medborgare i. Den enda rimliga slutsatsen torde vara att en prövning av skyddsbehovet mot ett land i vilket den sökande saknar medborgarskap inte kan anses utgöra en sådan prövning som avses i

text: utlänningslagens

text: mening.

text: Ordalydelsen i

text: 4 kap.

text: eller

text: 2 §

text: utlänningslagen

text: , som följer av Genèvekonventionen och skyddsgrundsdirektivet, talar också mycket starkt för att lagstiftarens intention måste ha varit att en asylansökan endast kan prövas i förhållande till det land som han eller hon är medborgare i.

text: Uppehållstillstånd efter beviljande av ny prövning med stöd av

text: kan enligt ordalydelsen i bestämmelsen endast beviljas på de grunder som anges i

text: 12 kap.

text: 3 §§

text: utlänningslagen

text: . Detta innebär att en utlänning som beviljats ny prövning enligt denna bestämmelse inte får rätt till en fullständig prövning av sitt behov av skydd. Detta eftersom prövningen endast avser verkställighetshinder, och inte en fullständig skyddsprövning. I den senare ingår t.ex. om det finns ett internt flyktalternativ och även om utlänningen är utesluten från skydd.

text: Institutet med ny prövning enligt

text: ger således inte utlänningen en fullständig skyddsprövning mot ursprungslandet. En sådan ordning får anses stå i strid med asylprocedurdirektivet. För att uppnå förenlighet med direktivet har Migrationsöverdomstolen genom sina avgöranden gett stöd för en utvidgning av tillämpliga lagrum för bedömningen vid den nya prövningen.

text: Den begränsning som finns i ordalydelsen i

text: finns inte paragrafens tredje stycke. Även om Migrationsöverdomstolen har uppnått förenlighet med direktivet genom sin praxis, framstår bestämmelsen i

text: som mest lämplig att tillämpa i nu aktuell ärendekategori.

text: Mot bakgrund av det som framgår ovan bör det vara bestämmelsen i 12 kap. 19 § tredje stycket som blir tillämplig när det framkommer uppgifter som gör sannolikt att utlänningen är medborgare i ett annat land än det land/de länder som anges i det lagakraftvunna beslutet. Detta är också den lösning som bäst överensstämmer med asylprocedurdirektivet.

text: Sammanfattningsvis: En ansökan om asyl ska prövas mot det land som den asylsökande är medborgare i. Om det i verkställighetsstadiet framkommer uppgifter som gör sannolikt att en utlänning är medborgare i ett annat land än det land/de länder som anges i det lagakraftvunna avlägsnandebeslutet kan hans/hennes ursprungliga ansökan om asyl inte anses ha prövats på det sätt som avses i

text: utlänningslagens

text: mening. I grunden finns alltså en ansökan som måste prövas på korrekt sätt. Migrationsverket ska därför inhibera verkställigheten med stöd av

text: och därefter pröva ansökan enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 2 §§

text: utlänningslagen

text: mot det nya landet.

text: 12 kap. 18 § utlänningslagen

text: Migrationsöverdomstolen har i

text: MIG 2014:27

text: gjort bedömningen att det går att besluta om en ny verkställighetsföreskrift, som avspeglar resultatet av en ny prövning av frågan om uppehållstillstånd i enlighet med

text: 12 kap. 19 § utlänningslagen

text: . I detta avgörande har Migrationsöverdomstolen konstaterat följande: Migrationsöverdomstolen har i avgörandena

text: MIG 2007 not. 2

text: och

text: MIG 2007 not. 19

text: ansett att meddelandet av en ny verkställighetsföreskrift inte är förenligt med

text: utlänningslagens

text: lydelse, när det varit fråga om verkställighet till ett land som inte omfattats av det lagakraftvunna utvisningsbeslutet. Båda dessa avgöranden avser emellertid situationer där Migrationsverket beslutat att inte bevilja ny prövning enligt

text: 12 kap. 19 § utlänningslagen

text: . I ett sådant fall ska det givetvis inte ske någon ändring av verkställighetsland, eftersom utlänningen då inte fått sina skyddsskäl prövade i förhållande till det nya landet.

text: Av det som Migrationsöverdomstolen har konstaterat gällande

text: MIG 2007 not. 2

text: och

text: MIG 2007 not. 19

text: får anses följa att ändring av verkställighetsland inte kan komma i fråga om prövning enligt

text: 12 kap. 19 § utlänningslagen

text: inte har beviljats. Migrationsverket kan alltså inte ändra verkställighetsföreskrift om det endast har gjorts en prövning enligt

text: 12 kap. 18 § utlänningslagen

text: . Därtill kommer att det framstår som mycket rättsosäkert att vidta en så ingripande åtgärd som ändring av verkställighetsföreskrift i ett beslut som inte går att överklaga.

text: 12 kap. 17 § utlänningslagen

text: Polismyndigheten ska underrättas och få besked när det är den som ska verkställa beslutet om avvisning eller utvisning. Underrättelserna och beskeden ska vara praktiskt och tydligt utformade. Migrationsverket ska alltid skriva en särskild underrättelse adresserad direkt till polisen, även när verket initierat ärendet om verkställighetshinder på eget initiativ, när det är den som ska verkställa beslutet om avvisning eller utvisning.

text: 2.4 Handläggningen av ärenden enligt

text: 12 kap.

text: och

text: 19 §§

text: utlänningslagen

text: då fråga om nytt land uppstår

text: 2.4.1 Beviskravet

text: Beviskravet för att en prövning mot ett nytt land ska bli aktuell är att den sökande har gjort sannolikt att han eller hon är medborgare i ett annat land än det land eller de länder som anges i det lagakraftvunna beslutet om avvisning eller utvisning.

text: Uppgifter om att utlänningen kan vara medborgare i ett annat land än det land/de länder som anges i det lagakraftvunna beslutet om avvisning eller utvisning kan framkomma på olika sätt. Migrationsverket kan få informationen antingen direkt från utlänningen eller från andra myndigheter, t.ex. i samband med att Polismyndigheten begär instruktioner. Oavsett hur uppgifterna framkommit, ska en bedömning göras på det sätt som framgår nedan.

text: När Migrationsverket får uppgifter om att en person är medborgare i ett annat land än det land/de länder som anges i det lagakraftvunna beslutet om avvisning eller utvisning ska verket först bedöma om uppgifterna är av sådant slag att de gör sannolikt att personen är medborgare i det ”nya” landet. Därefter ska en bedömning göras om verkställighet är möjlig till det land/de länder som anges i det lagakraftvunna beslutet om avvisning eller utvisning eller inte.

text: 2.4.2 Verkställighet till det första landet möjlig

text: Om det finns dokument som gör sannolikt att personen är medborgare både i det land som anges i det lagakraftvunna beslutet om avvisning eller utvisning och i det nya landet är verkställighet till det ”första” landet fortfarande möjlig. Motsvarande gäller om beslutet om avvisning eller utvisning gäller mot två länder och verkställighet till något av dessa fortfarande är möjlig (eftersom det finns dokument som gör sannolikt att utlänningen är medborgare i det landet).

text: 2.4.3 Verkställighet till det första landet inte möjlig

text: Om verkställighet till det land/de länder som anges i det lagakraftvunna beslutet om avvisning eller utvisning inte bedöms vara möjlig, t.ex. för att det saknas dokument som gör medborgarskap i det landet sannolikt, ska Migrationsverket, i enlighet med

text: , inhibera verkställigheten och pröva ansökan mot det nya landet. Vid bedömningen om det föreligger skäl att inhibera verkställigheten, behöver Migrationsverket inte ta kontakt med utlänningen för att inhämta information från honom eller henne. Det är upp till Migrationsverket självt att göra en bedömning om det har framkommit uppgifter som gör sannolikt att personen är medborgare i ett annat land än det som anges i det lagakraftvunna beslutets verkställighetsföreskrift.

text: Efter att verkställigheten inhiberats, ska en fullständig prövning av skyddsskälen ske. Det är i samband med denna prövning som utlänningen ska få möjlighet att framföra sin inställning gällande uppgifterna om att han/hon är medborgare i annat land än det som angetts i samband med den ursprungliga ansökan om uppehållstillstånd m.m. Muntlig handläggning ska ske enligt

text: 13 kap. 1 § utlänningslagen

text: Det är också i samband med denna prövning som utlänningen ska ges möjlighet att presentera eventuella skyddsskäl mot det nya landet. Om prövningen av eventuella skyddsskäl mynnar ut i att den sökande inte beviljas uppehålls- och arbetstillstånd ska en ny verkställighetsföreskrift formuleras. Av verkställighetsföreskriften ska framgå att verkställighet ska ske till det nya landet om det inte är visat att mottagande kan ske i ett annat land.

text: Ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning som inte har meddelats av allmän domstol upphör i normalfallet att gälla fyra år från det att beslutet vann laga kraft. Utöver preskription kan beslutet enbart upphöra genom att permanent uppehållstillstånd beviljas. Migrationsverket ska inte på nytt besluta om av- eller utvisning i samband med att en föreskrift om verkställighet ändras.

text: 12 kap. 18 § utlänningslagen

text: För att en utlänning ska få en så fullständig prövning som möjligt mot ett nytt land, kan Migrationsverket göra en prövning ex officio enligt

text: 12 kap. 18 § utlänningslagen

text: om en prövning av skyddsbehovet i förhållande till det nya landet mynnat ut i att utlänningen inte beviljas uppehålls- och arbetstillstånd. Prövningen enligt

text: 12 kap. 18 § utlänningslagen

text: får då göras i separat beslut.

text: I fall där medicinska skäl aktualiseras mot ett nytt land är den avgörande frågan om det finns möjlighet att få vård i det nya landet. I fall där praktiska hinder aktualiseras, blir frågan om utlänningen kommer att bli mottagen i det nya landet. Verkställighet till det nya landet kan dock inte komma ifråga innan en prövning av skyddsbehoven har gjorts i förhållande till det nya landet och Migrationsverket ändrat verkställighetsföreskriften till att gälla det landet. En prövning av frågan om det föreligger praktiska och/eller medicinska hinder eller annan särskild anledning för att bevilja uppehållstillstånd, i förhållande till det nya landet, kan därför ske först efter att ny verkställighetsföreskrift formulerats.

text: 2.4.5 Handläggning av ärenden enligt

text: 12 kap. 17 § utlänningslagen

text: Om det i ett ärende där Polismyndigheten begär underrättelse av Migrationsverket görs sannolikt att den sökande är medborgare i ett annat land, än det som anges i det lagakraftvunna avlägsnandebeslutet, ska Migrationsverket på motsvarande sätt inhibera verkställigheten och med stöd av

text: pröva skyddsskälen mot det nya landet samt, i förekommande fall göra en bedömning enligt 12 kap. 18 §.

text: Verket ska då meddela polisen om inhibitionsbeslutet och i separat underrättelse till polisen underrätta om att en prövning enligt 12 kap. 19 § tredje stycket kommer att företas.


doctype: stallningstagande

text: Datum för Version Avsnitt som reviderats Beslutsbeteckning revidering

text: ange datum nummer innehåll XX/XXX/XXXX ange datum nummer innehåll XX/XXX/XXXX

text: -02 -06 20 20 5 rD ty S

text: I N S T R U K T I O N

text: Se

text: 14 kap. 4 § utlänningslagen

text: . 2 Se

text: 5 kap. 20 § första stycket utlänningslagen

text: Se

text: Prop. 2009/10:31

text: (Genomförande av skyddsgrundsdirektivet och asylprocedurdirektivet, särskilt avsnitt 8.7.4) samt

text: Prop. 2012/13:151

text: (Överflyttning av vissa utlänningsärenden till den ordinarie migrationsprocessen m.m.). 4 Se bl.a. 5 kap. 20 § andra stycket samt 12 kap. 16 a-d § och 12 kap. 19 a-

text: 20 § utlänningslagen

text: . Se

text: prop. 2012/13:151 s. 85

text: f. 6 Förarbetena till bestämmelserna om brottsutvisade anges i not 3. Förarbetena till bestämmelserna om bevispersoner finns i

text: Prop. 2003/04:35

text: (Människosmuggling och tidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande och vittnen m.m.),

text: Prop. 2006/07:53

text: (Genomförande av EG-direktivet om offer för människohandel) samt

text: Prop. 2012/13:125

text: (Genomförande av direktivet om sanktioner mot arbetsgivare).

text: Som exempel kan nämnas en brottsutvisad utlänning vars medverkan som bevisperson behövs i brottsutredning rörande någon som har deltagit i samma brottslighet som den brottsutvisade. 8 Se Handläggningsordning Operativ verksamhet, avsnitt 2.8. 9 Migrationsdomstols beslut efter överlämnande enligt

text: 5 kap. 20 § andra stycket utlänningslagen

text: kan överklagas utan prövningstillstånd, se

text: 16 kap. 11 § andra stycket utlänningslagen

text: . Det är dock Migrationsverket, och inte förundersökningsledare, som är utlänningens motpart i mål om uppehållstillstånd för brottsutvisade, se

text: 16 kap. 6 § tredje stycket utlänningslagen

text: . En konsekvens av detta är att förundersökningsledaren förmodligen skulle vara beroende av att Migrationsverket överklagade för att få ett avslag från migrationsdomstol prövat, och att Migrationsverket skulle befinna sig i en situation där fråga uppkommer om att överklaga domstols beslut för annan myndighet räkning. Även frågor om berörd utlännings samt förundersökningsledares eventuella klagorätt beträffande Migrationsverkets avslagsbeslut aktualiseras; jfr här

text: 5 kap. 15 §

text: 14 kap. 3 §

text: 14 kap. 4 §

text: och

text: 16 kap. 6 § tredje stycket

text: utlänningslagen

text: Eventuell inhibition ska ske med stöd av

text: 12 kap. 13 § utlänningslagen

text: Bestämmelserna om uppehållstillstånd för bevispersoner baseras delvis på ett EU-direktiv. Att endast inhibera verkställigheten, istället för att bevilja ett uppehållstillstånd som i sin tur ger vissa rättigheter till exempelvis sjukvård, skulle kunna strida mot tvingande bestämmelser i direktivet. Detta skulle t.ex. kunna bli fallet om en och samma person både omfattas av direktivet – t.ex. för att vederbörande är tredjelandsmedborgare som har utsatts för människohandel – och har brottsutvisats. Se vidare hänvisning till det aktuella direktivet i not 13 samt

text: prop. 2006/07:53 s. 35

text: f. 11 Se

text: prop. 2012/13:125 s. 125

text: . 12 Se Wikrén/Sandesjö, 10 uppl., s. 607.

text: Ett inhibitionsbeslut ska gälla minst sex månader vid första beslutstillfället om ansökan gäller medverkan i förundersökning eller huvudförhandling

text: Ett inhibitionsbeslut ska gälla 30 dagar vid första beslutstillfället om ansökan gäller betänketid

text: Övriga frågor

text: Förlängning av inhibitionsbeslut

text: Upphävande av inhibitionsbeslut

text: Se artikel 8 Rådets direktiv

text: av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna samt Wikrén/Sandesjö, 10 uppl., s. 291. 14 Direktivet gäller exempelvis endast tredjelandsmedborgare som fallit offer för människohandel eller fått hjälp till olaglig invandring. 15 Se

text: prop. 2006/07:53 s. 27

text: f.

text: Handläggande myndighet i fråga om förvar

text: Underrättelse till Polismyndigheten eller Säkerhetspolisen

text: Se Wikrén/Sandesjö, 10 uppl., s. 419. 17 Se

text: 12 kap. 14 § tredje stycket utlänningslagen

text: 10 kap. 13 § 2 p utlänningslagen

text: samt

text: MIG 2013:13

text: . 18 Se 7 kap. 8 - 8 a § utlänningsförordningen. 19 Se

text: 14 kap. 4 § utlänningslagen

text: När det finns fog för förundersökningsledarens begäran

text: Ansökan gäller medverkan i förundersökning eller huvudförhandling

text: Ansökan gäller betänketid

text: Se

text: prop. 2003/04:35 s. 71

text: samt Wikrén/Sandesjö, 10 uppl., s. 288. 21 Se t.ex. Migrationsverket, Migrationsöverdomstolens avgörande den 18 maj 2009, mål nr UM 3340-09,2009-05-18, Lifos 20973.

text: När det inte finns fog för förundersökningsledarens begäran

text: Bestämmelser rörande uppehållstillstånd

text: kap. 15 §

text: kap. 20 §

text: kap. 16 b §

text: Bestämmelser rörande inhibition

text: kap. 12 b §

text: kap. 13 §

text: kap. 20 §

text: Proposition 2012/13:151, Överflyttning av vissa utlänningsärenden

text: till den ordinarie migrationsprocessen m.m.

text: Utdrag ur författningskommentaren till

text: , s. 80

text: Utdrag ur författningskommentaren till 12 kap. 16 b

text: utlänningslagen

text: s. 85-87

nyckelord: Praxis Handläggning Lagstiftning Uppehållstillstånd Kriminalitet Utlänningslag Inhibition

publisher: Migrationsverket

status: gällande

title: Brottsutvisade bevispersoner m.m.

org: migr

text: Fakta om rättsliga ställningstaganden

type: rubrik

text: Rättsliga ställningstaganden utgör Migrationsverkets uttalanden om hur en författning bör tolkas och är styrande för myndighetens medarbetare. De beslutas av chefen för rättsavdelningen.

type: stycke

text: Rättsliga ställningstaganden förs in i en särskild dokumentserie, RS-serie. Dokumentserien är gemensam för hela myndigheten. Beslut om fastställande, ändringar och upphävande av ett rättsligt ställningstagande förs in i beslutsdokumentserien för chefen för rättsavdelningen.

text: Sammanfattning

text: Migrationsverket har inte laglig möjlighet att bifalla en ansökan från förundersökningsledare om att en person som är brottsutvisad ska beviljas uppehållstillstånd som bevisperson eller för betänketid.

text: När det finns fog för en sådan ansökan ska Migrationsverket besluta att inhibera verkställigheten av utvisningsbeslutet.

text: Om ansökan gäller medverkan i förundersökning eller huvudförhandling ska inhibitionen gälla minst sex månader vid första beslutstillfället. Om ansökan gäller betänketid ska inhibitionen gälla 30 dagar vid första beslutstillfället.

text: Migrationsverket ska samtidigt som inhibitionsbeslutet fatta beslut om att avslå ansökan om uppehållstillstånd.

text: När det inte finns fog för en sådan ansökan ska Migrationsverket fatta beslut om att dels inte inhibera, dels avslå ansökan.

text: Sådana ärenden som avses i detta rättsliga ställningstagande får endast handläggas vid någon av Migrationsverkets förvaltningsprocessenheter.

text: 1. Syfte och bakgrund

text: I

text: 5 kap. 15 § utlänningslagen

text: finns en bestämmelse som ger möjlighet att bevilja uppehållstillstånd för personer som ska medverka i förundersökning eller huvudförhandling i brottmål (bevispersoner), eller som behöver betänketid inför ett eventuellt sådant tillstånd. Sådana tillstånd får bara beviljas efter ansökan från förundersökningsledare.

text: På grund av brister i lagstiftningen har inte Migrationsverket laglig möjlighet att bifalla en sådan ansökan om den person som berörs är brottsutvisad (utvisad av allmän domstol på grund av brott).

text: Trots bristerna i lagstiftningen kan det finnas situationer då en förundersökningsledare har ett berättigat intresse av att en brottsutvisad person kan medverka i förundersökning eller huvudförhandling i brottmål eller ges möjlighet till betänketid.

text: I avvaktan på lagstiftning ges i detta rättsliga ställningstagande vägledning för hur ärenden av detta slag ska hanteras.

text: 2. Gällande rätt

text: Se bilaga.

text: 3. Rättslig bedömning

text: 3.1 Inledning

text: Om vissa förutsättningar är uppfyllda ska – enligt

text: 5 kap. 15 § första stycket utlänningslagen

text: – ett tidsbegränsat uppehållstillstånd om minst sex månader beviljas för bevispersoner (utlänningar som ska medverka i förundersökning eller huvudförhandling i brottmål).

text: Enligt andra stycket i samma bestämmelse ska ett tidsbegränsat uppehållstillstånd om 30 dagar meddelas under vissa förutsättningar, om utlänningen vill ha betänketid för återhämtning och för att kunna ta ställning till om han eller hon vill samarbeta med de brottsutredande myndigheterna.

text: Ett uppehållstillstånd som har meddelats enligt första eller andra stycket får, enligt tredje stycket i bestämmelsen, förlängas om förundersökningsledaren begär det och vissa förutsättningar är uppfyllda.

text: Syftet med bestämmelsen är att möjliggöra brottsutredningar gällande människosmuggling och annan allvarlig brottslighet. Ansökan får göras av förundersökningsledare (åklagare eller polis), men inte av den berörda personen. Om Migrationsverket avslår en sådan ansökan har förundersökningsledaren rätt att överklaga .

text: Som huvudregel gäller att Migrationsverket är beslutande myndighet i fråga om 2. uppehållstillstånd

text: Ett undantag från denna huvudregel finns i

text: . Där framgår det att Migrationsverket inte får bevilja uppehållstillstånd för utlänningar som har utvisats av allmän domstol på grund av brott (brottsutvisade).

text: Tidigare var det endast regeringen som hade rätt att bevilja uppehållstillstånd för brottsutvisade personer. Numera, efter lagändringar år 2010 och 2013 , får även migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen bevilja uppehållstillstånd för brottsutvisade.

text: En brottsutvisad person som vill få uppehållstillstånd ska dock ge in sin ansökan till Migrationsverket. Om Migrationsverket anser att det saknas skäl att bevilja ansökan ska den avslås. Migrationsverkets avslagsbeslut kan överklagas. Om Migrationsverket anser att ansökan bör beviljas ska verket inte besluta i ärendet, utan ska istället lämna över ärendet till migrationsdomstol tillsammans med ett yttrande. Migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen kan bevilja uppehållstillstånd och i vissa fall också upphäva utvisningsbeslutet .

text: 3.2 Bedömning av det rättsliga läget

text: Som framgår ovan får inte Migrationsverket bevilja uppehållstillstånd för brottsutvisade personer. Några undantag från detta görs inte i lagtexten. Av

text: framgår endast att om Migrationsverket anser att en brottsutvisad utlänning bör beviljas uppehållstillstånd enligt

text: 12 kap. 16 b § utlänningslagen

text: , ska verket lämna över ärendet till migrationsdomstol med ett yttrande.

text: 12 kap. 16 b § utlänningslagen

text: är den bestämmelse som reglerar när en brottsutvisad person kan beviljas uppehållstillstånd. Inga av de punkter som tas upp i bestämmelsen avser bevispersoner eller betänketid. Den enda punkt som alls skulle kunna komma i fråga för att bevilja någon som är brottsutvisad ett uppehållstillstånd som bevisperson eller för betänketid är punkten 4. Enligt denna får uppehållstillstånd beviljas om det finns synnerliga skäl för det.

text: Av andra stycket i

text: 12 kap. 16 b § utlänningslagen

text: framgår vad som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om synnerliga skäl föreligger. Av förarbetena framgår att bestämmelsen om synnerliga skäl är avsedd att tillämpas restriktivt .

text: Sådana omständigheter som ska beaktas vid bedömningen av om det finns synnerliga skäl är inte relevanta för den bedömning som ska göras av om någon bör beviljas uppehållstillstånd som bevisperson eller för betänketid enligt

text: 5 kap. 15 § utlänningslagen

text: . Det nämns inte heller något i förarbetena till bestämmelserna om brottsutvisade eller bestämmelserna om bevispersoner om att det förekommer att en bevisperson eller en person i behov av betänketid kan vara brottsutvisad .

text: Mot bakgrund av hur de ovan nämnda bestämmelserna är utformade, dras följande slutsats. Det finns brister i lagstiftningen som medför att Migrationsverket är förhindrat att bifalla en ansökan från förundersökningsledare om att en brottsutvisad person ska beviljas uppehållstillstånd enligt bestämmelsen i

text: 5 kap. 15 § utlänningslagen

text: Det kan uppstå situationer då en förundersökningsledare har ett berättigat intresse av att en brottsutvisad person beviljas uppehållstillstånd som bevisperson eller för betänketid . I avvaktan på lagstiftning som möjliggör för Migrationsverket att bifalla en sådan ansökan, uppstår frågan hur Migrationsverket ska hantera ärenden av detta slag. Denna fråga besvaras i avsnitt 3.3.

text: 3.3 Handläggningsordning

text: 3.3.1 Behörig personal enligt arbetsordningen

text: Avdelningen för förvaltningsprocess har ensamt ansvar för att pröva ärenden om uppehållstillstånd för den som av allmän domstol har utvisats på grund av brott .

text: Sådana ärenden som avses i detta rättsliga ställningstagande får därför endast handläggas vid någon av Migrationsverkets förvaltningsprocessenheter.

text: 3.3.2 Inledande rättslig bedömning

text: Det skulle stå i direkt strid mot bestämmelsen i

text: om Migrationsverket beviljade uppehållstillstånd som bevisperson eller för betänketid för en brottsutvisad. Denna ordning ska därför inte tillämpas.

text: Det skulle vara olämpligt av flera anledningar om Migrationsverket hanterade en ansökan om att en brottsutvisad ska beviljas uppehållstillstånd som bevisperson eller för betänketid i den ordning som framgår av

text: (dvs. genom att antingen överlämna till migrationsdomstol med yttrande eller avslå ansökan, efter prövning mot

text: 12 kap. 16 b § utlänningslagen

text: ). Detta främst eftersom bestämmelsen i

text: 12 kap. 16 b § utlänningslagen

text: om när brottsutvisade kan beviljas uppehållstillstånd inte är avsedd för bevispersoner eller betänketid. Det är därför är osäkert om migrationsdomstolarna skulle pröva frågan om uppehållstillstånd i sak efter ett överlämnande. Det skulle vara olämpligt även på grund av att det då skulle uppstå svåröverskådliga situationer i samband med ett eventuellt överklagande. Bestämmelserna om klagorätt och partsställning skiljer sig nämligen åt beträffande uppehållstillstånd för brottsutvisade och uppehållstillstånd för bevispersoner .

text: Denna ordning ska därför inte heller tillämpas. Migrationsverket har möjlighet att tillgodose en förundersökningsledares intresse av att en brottsutvisad person kan medverka i brottsutredning som bevisperson, eller få betänketid, genom att inhibera verkställigheten av utvisningsbeslutet. Trots att det finns vissa brister även med denna ordning, ska den tillämpas. Handläggningsordningen beskrivs närmare nedan.

text: 3.3.3 Inhibitionsbeslut m.m.

text: Enligt

text: 12 kap. 12 b § utlänningslagen

text: får Migrationsverket besluta om inhibition, om en förundersökningsledare har ansökt om att en utlänning ska beviljas uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 15 § utlänningslagen

text: . I förarbetena anges att Migrationsverket ska göra en preliminär bedömning av sannolikheten för ett bifall till ansökan för att avgöra om utvisningsbeslutet ska inhiberas .

text: Det blir dock aldrig fråga om ett bifall till ansökan om uppehållstillstånd i de nu aktuella fallen, eftersom Migrationsverket saknar laglig möjlighet att bevilja en brottsutvisad person uppehållstillstånd. Bestämmelsen i

text: 12 kap. 12 b § utlänningslagen

text: ska därför inte användas för att inhibera verkställigheten när en förundersökningsledare ansöker om att en brottsutvisad person ska beviljas uppehållstillstånd som bevisperson eller för betänketid.

text: Inte heller inhibitionsbestämmelsen i

text: 12 kap. 20 § utlänningslagen

text: ska användas i de aktuella fallen. Detta eftersom denna bestämmelse förutsätter att det ska ske en prövning gentemot bestämmelsen i

text: 12 kap. 16 b § utlänningslagen

text: . Som framgår av avsnitt 3.3.2 ska en sådan ordning inte tillämpas.

text: Enligt

text: 12 kap. 13 § utlänningslagen

text: får Migrationsverket besluta om inhibition om det i andra fall finns särskilda skäl till det. Denna generella inhibitionsrätt utgör en yttersta möjlighet för Migrationsverket att hejda en verkställighet av en avvisning eller utvisning när det inte finns någon annan tillämplig inhibitionsbestämmelse . Lagtexten gör inte någon skillnad på administrativa avlägsnandebeslut och utvisningsbeslut meddelade av allmän domstol. Mot denna bakgrund kan bestämmelsen i

text: 12 kap. 13 § utlänningslagen

text: Enligt

text: ska ett uppehållstillstånd för bevisperson gälla minst sex månader. Tillståndets giltighetstid baseras på en tvingande bestämmelse i ett EU-direktiv .

text: Den svenska regleringen för bevispersoner går visserligen utöver vad som krävs enligt direktivet , och på grund av bristerna i lagstiftningen blir det inte aktuellt för Migrationsverket att bevilja uppehållstillstånd för brottsutvisade bevispersoner. Men mot denna bakgrund ska ett inhibitionsbeslut som fattas efter ansökan enligt

text: bestämmas till att gälla minst sex månader vid första beslutstillfället.

text: Enligt

text: 5 kap. 15 § andra stycket utlänningslagen

text: ska ett uppehållstillstånd för betänketid gälla 30 dagar. Tillståndets giltighetstid baseras inte på något direktiv, men regeringen har bedömt att en giltighetstid om 30 dagar för betänketid är rimligt . Mot denna bakgrund ska ett inhibitionsbeslut som fattas efter ansökan enligt

text: bestämmas till att gälla 30 dagar vid första beslutstillfället.

text: Av

text: 5 kap. 15 § tredje stycket utlänningslagen

text: framgår att ett uppehålls-tillstånd som har meddelats enligt första eller andra stycket samma bestämmelse får förlängas om förundersökningsledaren begär det och förutsättningarna för tillstånd fortfarande är uppfyllda. Det finns inte någon begränsning i fråga om förlängningstiden eller antalet gånger som förlängning får ske.

text: Migrationsverket kan på motsvarade sätt förlänga ett inhibitionsbeslut som har fattats för att möjliggöra att en brottsutvisad person kan medverka i brottsutredning eller få betänketid.

text: Av

text: 7 kap. 7 b § utlänningslagen

text: framgår att ett uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 15 § utlänningslagen

text: får återkallas om förutsättningarna för tillståndet inte längre är uppfyllda.

text: Ett exempel på när förutsättningarna inte längre är uppfyllda, är om rättegången är avslutad och det inte längre finns något behov av utlänningens medverkan .

text: Mot denna bakgrund kan Migrationsverket upphäva ett inhibitionsbeslut som har fattats för att möjliggöra att en brottsutvisad person kan medverka i brottsutredning eller få betänketid.

text: Det är polisen som ansvarar för verkställigheten av allmän domstols beslut om utvisning på grund av brott. Observera att Migrationsverket blir handläggande myndighet i fråga om ett eventuellt förvarsbeslut för det fall verket meddelar beslut om inhibition .

text: Observera att Migrationsverket omedelbart ska underrätta Polismyndigheten (eller i förekommande fall Säkerhetspolisen) om verket beslutar om inhibition av en allmän domstols beslut om utvisning på grund av brott eller upphäver ett sådant inhibitionsbeslut .

text: 3.3.4 Hantering av ansökan om uppehållstillstånd från förundersökningsledare

text: Även om den huvudsakliga frågan – förundersökningsledarens önskan om att en brottsutvisad person ska kunna medverka i brottsutredning eller få betänketid – kan hanteras genom beslut om inhibition eller ej inhibition, kvarstår en ansökan om uppehållstillstånd som Migrationsverket måste ta ställning till.

text: Migrationsverket har rätt att pröva en ansökan enligt

text: 5 kap. 15 § utlänningslagen

text: , och det finns inte några formella hinder mot att verket avslår en ansökan om att en brottsutvisad utlänning ska beviljas uppehållstillstånd som bevisperson eller för betänketid. Däremot är verket – på grund av bestämmelsen i

text: – förhindrat att bevilja en sådan ansökan beträffande en brottsutvisad. Bestämmelsen i

text: gäller oberoende av vilken grund för uppehållstillstånd som åberopas.

text: Mot denna bakgrund ska en ansökan från förundersökningsledare om att en brottsutvisad ska beviljas uppehållstillstånd som bevisperson eller för betänketid avslås (och inte avvisas). Ett sådant beslut har förundersökningsledaren rätt att överklaga .

text: 3.3.5 Hantering av ansökan om uppehållstillstånd från obehörig

text: Av

text: 5 kap. 15 § utlänningslagen

text: framgår att ett uppehållstillstånd som bevisperson eller för betänketid endast kan ges på ansökan av förundersökningsledare. Den berörda personen är alltså inte själv behörig att ansöka om uppehållstillstånd på dessa grunder .

text: Det förekommer att ansökan om uppehållstillstånd som bevisperson eller för betänketid ges in av ett offentligt biträde eller ett ombud. En sådan ansökan ska avvisas, eftersom det endast är förundersökningsledare som är behörig att ansöka om uppehållstillstånd i dessa fall.

text: Observera att det följer av allmänna förvaltningsrättsliga principer att ett beslut att avvisa en ansökan får överklagas .

text: 3.3.6 Sammanfattning av handläggningsordningen samt motivering av beslut

text: Om Migrationsverket anser att det finns fog för förundersökningsledarens begäran eftersom rekvisiten i

text: är uppfyllda, ska beslut om inhibition som gäller minst sex månader fattas med stöd av bestämmelsen i

text: 12 kap. 13 § utlänningslagen

text: . Motiveringen ska förhålla sig till rekvisiten i

text: . Samtidigt ska ansökan avslås med motiveringen att Migrationsverket saknar laglig möjlighet att bevilja uppehållstillstånd för brottsutvisade.

text: är uppfyllda, ska beslut om inhibition som gäller 30 dagar fattas med stöd av bestämmelsen i

text: 12 kap. 13 § utlänningslagen

text: Om Migrationsverket inte anser att det finns fog för förundersökningsledarens begäran eftersom rekvisiten i

text: 5 kap. 15 § utlänningslagen

text: inte är uppfyllda, ska verket fatta beslut dels om att inte inhibera verkställigheten, dels avslå ansökan.

text: Motiveringen ska både förhålla sig till rekvisiten i

text: 5 kap. 15 § utlänningslagen

text: och innehålla upplysning om att Migrationsverket under alla förhållanden är förhindrat att bevilja uppehållstillstånd för brottsutvisade.

text: Bilaga till RS/025/2021

text: Gällande rätt

text: Utlänningslag (

text: Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd om minst sex månader skall på ansökan av förundersökningsledaren ges till en utlänning som vistas här, om

text: 1. det behövs för att förundersökning eller huvudförhandling i brottmål skall kunna genomföras, 2. utlänningen klart visat sin vilja att samarbeta med de brottsutredande myndigheterna, 3. utlänningen brutit alla förbindelser med de personer som är misstänkta för brott som förundersökningen avser, och 4. hänsyn till den allmänna ordningen och säkerheten inte talar emot att tillstånd beviljas.

text: Om utlänningen vill ha betänketid för att återhämta sig och för att kunna ta ställning till om han eller hon vill samarbeta med de brottsutredande myndigheterna, skall på ansökan av förundersökningsledaren ett tidsbegränsat uppehållstillstånd om 30 dagar meddelas om de förutsättningar som anges i första stycket 1 och 4 är uppfyllda.

text: Ett uppehållstillstånd som meddelats enligt första stycket får förlängas om förundersökningsledaren begär det och de där angivna förutsättningarna fortfarande är uppfyllda. Ett uppehållstillstånd som meddelats enligt andra stycket får förlängas om förundersökningsledaren begär det, det av särskilda skäl finns behov av en längre betänketid och de förutsättningar som anges i första stycket 1 och 4 fortfarande är uppfyllda.

text: Beslut om uppehållstillstånd meddelas av Migrationsverket.

text: Migrationsverket får dock inte bevilja uppehållstillstånd för en utlänning som av allmän domstol har utvisats på grund av brott. Om Migrationsverket finner att en sådan utlänning bör beviljas uppehållstillstånd enligt 12 kap. 16 b §, ska verket inte besluta i ärendet utan med ett eget yttrande lämna över detta till den migrationsdomstol till vilken verkets beslut om uppehållstillstånd hade kunnat överklagas.

text: Beslut om uppehållstillstånd får också meddelas av Regeringskansliet.

text: I fråga om den som av allmän domstol har utvisats på grund av brott får en migrationsdomstol eller Migrationsöverdomstolen, efter Migrationsverkets ställningstagande i ärendet, bevilja uppehållstillstånd och arbetstillstånd om det 1. finns hinder enligt 1, 2 eller 3 § mot att utvisningsbeslutet verkställs, 2. finns anledning att anta att det avsedda mottagarlandet inte kommer att vara villigt att ta emot utlänningen, 3. finns medicinska hinder, eller 4. annars finns synnerliga skäl. Vid bedömningen enligt första stycket 4 ska följande särskilt beaktas:  – brottslighetens art och omfattning,  – den tid som har förflutit sedan utvisningsbeslutet meddelades,  – utlänningens skötsamhet och risken för fortsatt brottslighet, och  – utlänningens hälsotillstånd och levnadsförhållanden i övrigt. Om migrationsdomstolen eller Migrationsöverdomstolen finner att utlänningen är flykting enligt 4 kap. 1 § eller annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § gäller även det som anges i 5 kap. 1 §. Om ett internationellt organ, som har behörighet att pröva klagomål från enskilda, funnit att en allmän domstols beslut om utvisning på grund av brott i ett enskilt ärende strider mot ett svenskt konventionsåtagande gäller även det som anges i 5 kap. 4 §.

text: Om en förundersökningsledare har ansökt om tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 §, får Migrationsverket besluta om inhibition av ett beslut att avvisa eller utvisa den utlänning som ansökan avser.

text: Om det i andra fall finns särskilda skäl till det, får Migrationsverket besluta om inhibition. Bestämmelser om inhibition finns också i 16 a och 18–20 §§.

text: Om det i ett ärende som avser en allmän domstols beslut om utvisning på grund av brott kommer fram sådana skäl som anges i 16 b §, ska Migrationsverket inte fatta beslut i ärendet utan med ett eget yttrande lämna över detta till den migrationsdomstol till vilken verkets beslut i fråga om uppehållstillstånd hade kunnat överklagas. I ett sådant ärende får Migrationsverket besluta om inhibition.

text: Förarbetsuttalanden

text: Av andra stycket framgår att Migrationsverket inte får bevilja uppehållstillstånd för en utlänning som av allmän domstol har utvisats på grund av brott. Om en sådan utlänning ansöker om uppehållstillstånd och Migrationsverket finner att utlänningen bör beviljas uppehållstillstånd enligt 12 kap. 16 b §, ska verket inte besluta i ärendet utan med ett eget yttrande lämna över detta till den migrationsdomstol till vilken verkets beslut om uppehållstillstånd hade kunnat överklagas. Ändringen i andra stycket innebär att bestämmelsen görs tillämplig också i fråga om ansökningar om uppehållstillstånd av andra skäl än skyddsskäl.

text: Yttrandet bör inriktas på det som är väsentligt för migrationsdomstolens prövning. Migrationsverket bör i yttrandet redogöra för de omständigheter som verket anser talar för att ansökan bör beviljas enligt 12 kap. 16 b §. Det kan finnas skäl att i yttrandet beröra, förutom brottsligheten, verkställighetshinder, utlänningens skötsamhet och risken för fortsatt brottslighet. I förekommande fall bör även utlänningens hälsotillstånd och levnadsförhållanden i övrigt belysas. Det bör också framgå om behovet av uppehållstillstånd är av övergående natur och om utlänningen bör beviljas uppehållstillstånd som flykting eller som annan skyddsbehövande. Det kan också finnas skäl att ange på vilket sätt ansökan bör beviljas, t.ex. vad som kan vara lämplig tillståndstid. Om förutsättningarna för permanent uppehållstillstånd (och upphävande av utvisningsbeslutet; jfr 12 kap. 16 c §) kan anses vara uppfyllda bör det framgå. I fråga om förutsättningarna för att bevilja uppehållstillstånd hänvisas till kommentaren till 12 kap. 16 b och 16 c §§.

text: Om Migrationsverket finner att en ansökan om uppehållstillstånd från den som av allmän domstol har utvisats på grund av brott inte bör beviljas enligt 12 kap. 16 b §, ska verket avslå denna. Migrationsverkets avslagsbeslut får enligt 14 kap. 6 § överklagas till en migrationsdomstol.

text: Av första stycket, som i delvis motsvarar innehållet i tidigare 8 kap. 14 § första stycket, framgår att en migrationsdomstol eller Migrationsöverdomstolen får bevilja uppehållstillstånd och arbetstillstånd för den som har utvisats på grund av brott, om det finns verkställighetshinder eller synnerliga skäl.

text: När det gäller prövningen bör framhållas att det aldrig är fråga om en omprövning av den allmänna domstolens beslut. Det är i stället en extraordinär prövning, där hänsyn framför allt tas till vissa förhållanden som har inträffat efter beslutet och som inte rimligtvis har kunnat påverka domstolens avgörande. En samlad bedömning ska göras, varvid samtliga omständigheter i ärendet ska beaktas.

text: Av första stycket fjärde punkten följer att ett beslut enligt paragrafen i andra fall än vid verkställighetshinder kan komma ifråga endast om det finns synnerliga skäl. Möjligheten att bevilja uppehållstillstånd är avsedd att tillämpas restriktivt. Kravet på synnerliga skäl ger uttryck för den återhållsamhet i tillämpningen som är avsedd.

text: I andra stycket preciseras vilka omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen enligt första stycket punkten 4.

text: En sådan omständighet är brottslighetens art och omfattning. Det förhållandet att brottsligheten varit av allvarlig art eller att den varit särskilt samhällsfarlig kan tala mot att uppehållstillstånd beviljas. Likaså om brottsligheten har varit omfattande eller pågått under en avsevärd del av utlänningens vistelse här i landet.

text: Också den tid som förflutit sedan utvisningsbeslutet meddelades ska vägas in. Det förhållandet att det har gått lång tid efter domen bör dock inte räknas utlänningen till godo om han eller hon har vägrat att medverka till att utvisningsbeslutet kunnat verkställas.

text: Vidare ska utlänningens skötsamhet efter utvisningsbeslutet beaktas. Det förutsätts att utlänningen har respekterat återreseförbudet och även i övrigt har varit skötsam efter det att utvisningsbeslutet meddelades. Återfall i brott är således en omständighet som ska beaktas. Det gäller också risken för fortsatt brottslighet. Om det visar sig att utlänningen efter utvisningsbeslutet har dömts för ytterligare brott, att han eller hon är misstänkt för nya brott eller att det finns beaktansvärd risk för ny brottslighet, bör det i första hand övervägas att inte bevilja uppehållstillstånd.

text: Hänsyn ska också tas till utlänningens hälsotillstånd och levnadsförhållanden i övrigt. Enligt vad som anförts i tidigare förarbeten kan skäl för att bevilja uppehållstillstånd för den som har utvisats på grund av brott vara att utlänningen lider av en svår sjukdom (

text: prop. 1988/89:86 s. 193

text: Motsvarande gäller för andra utlänningar, vilka kan beviljas uppehållstillstånd på grund av svår sjukdom enligt 5 kap. 6 § (se avsnitt 5.3.2). Den bestämmelsen är också av undantagskaraktär och avsedd att tillämpas restriktivt. När det gäller tillämpningen av förevarande paragraf vid svår sjukdom kan ledning hämtas från tillämpningen av 5 kap. 6 §.

text: Skäl för att bevilja uppehållstillstånd kan även, enligt nyss nämnda förarbeten, vara att den dömde har en stark familjeanknytning. Utgångspunkten i nu aktuella fall är dock att familjeanknytning som har prövats av domstolen i brottmålet inte ska omprövas. Den som efter utvisningsbeslutet har skaffat sig anknytning till Sverige genom äktenskap och barn har gjort detta med kännedom om att den nya familjen inte kan bo samlad här i landet under den tid som utvisningsbeslutet gäller. Detta innebär att sådan familjeanknytning inte i sig utgör synnerliga skäl. I fall som rör barn kan det undantagsvis finnas mycket ömmande omständigheter som talar särskilt för att uppehållstillstånd ska beviljas. Den utvisades barn kan t.ex. lida av svår sjukdom och vara särskilt beroende av den utvisningsdömde föräldern. I andra fall kan den andra föräldern vara allvarligt sjuk och situationen sådan att det varken är rimligt att barnet lämnas med denne eller att det ska följa med den utvisningsdömde föräldern vid verkställighet av utvisningsbeslutet.

text: Om en migrationsdomstol anser att en ansökan inte ska beviljas ska domstolen avslå denna. En migrationsdomstols avslagsbeslut får enligt 16 kap. 9 § överklagas till Migrationsöverdomstolen. Prövningstillstånd krävs som regel vid överklagande av ett sådant beslut.