identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 412591-19/111

title: Värdering av bostadsförmån i lägenheter och småhus som används som fast bostad vid beskattningsåret 2019

text: 1 Sammanfattning

text: Inför inkomstbeskattningen 2020 har Skatteverket i detta ställningstagande tagit fram tabeller för hyresnivåer i flerfamiljshus, se bilaga. Tabellerna gäller för olika områden i landet under beskattningsår 2019. Tabellerna är tänkta att vara till hjälp vid värdering av bostadsförmåner för lägenheter och småhus som används som fast bostad.

text: Detta ställningstagande innehåller även en metod för hur bostadsförmånsvärdet ska justeras när bostadsytan är större än bostadsytan för en lägenhet av normal storlek (70 kvm).

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket har i sin rättsliga vägledning redovisat hur en bostadsförmån ska värderas vid inkomstbeskattningen 2020 (beskattningsåret 2019), se Vägledning 2019 – Inkomstskatt – Tjänst – Skatteplikt och undantag – Förmåner – Bostadsförmån – Förmån av permanentbostad. Detta ställningstagande är ett komplement till vägledningen och Skatteverkets allmänna råd (SKV A 2018:34, avsnitt 2.3). Syftet är att ställningstagandet ska vara till hjälp när hyresvärdet på orten ska beräknas och det är svårt att få fram ett faktiskt marknadsvärde.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Inkomster i annat än pengar ska värderas till marknadsvärdet enligt

text: 61 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. Med marknadsvärde avses det pris som den skattskyldige skulle ha fått betala på orten om denne själv skaffat sig motsvarande varor, tjänster eller förmåner mot kontant betalning. För bostäder avses den marknadsmässiga hyresnivån för jämförbara bostäder på orten.

text: Värdet av en tjänstebostad kan i vissa fall justeras nedåt, t.ex. vid representationsskyldighet,

text: 61 kap. 20 §

text: IL.

text: Högsta förvaltningsdomstolen har uttalat att bostadsförmån ska värderas med hänsyn till hyresnivån på orten även om arbetsgivarens kostnad för bostaden varit högre (

text: HFD 2012 ref. 55

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Värdering av bostadsförmån för bostäder i flerfamiljshus

text: Skatteverket har i detta ställningstagande tagit fram tabeller för hyran per kvm och år för bostäder i flerfamiljshus inom olika områden i landet inför inkomstbeskattningen 2020, se bilaga. Underlaget för beräkningen av hyresnivåerna är de genomsnittshyror som är fastställda vid förberedelsearbetet inför 2019 års fastighetstaxering. Genomsnittshyrorna gäller för olika hyresområden och är fastställda i 2017 års nivå. Värdena (genomsnittshyrorna) har sedan justerats med ledning av hyreshöjningarna för åren 2018 och 2019. Uppgifterna om hyreshöjningar har hämtats från Sveriges Allmännytta (tidigare Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag, SABO) och Hyresgästföreningen efter de hyresförhandlingar som skett mellan hyresmarknadens parter. De framtagna hyresnivåtabellerna för beskattningsår 2019 finns i en bilaga till detta dokument.

text: Tabellerna är indelade i fem åldersintervaller. Det äldsta åldersintervallet omfattar bostäder med värdeår 1979 eller tidigare.

text: Hyresnivåerna i tabellerna gäller hyresvärdet inklusive uppvärmning för en bostad av normalstorlek på 70 kvm. För bostäder som är större än normalstorleken bör hyresvärdet justeras enligt vad avsnitt 4.1.1 nedan.

text: Om bostadens standard, utrustning, läge m.m. väsentligt avviker från det som är normalt i motsvarande åldersklass i de flerfamiljshus vars hyresnivå ligger till grund för värderingen, bör förmånsvärdet beräknas med hänsyn till detta, se SKV A 2018:34 avsnitt 2.3.

text: 4.1.1 Metoder för justering av hyresvärde

text: Vid beräkning av hyresvärdet för lägenheten ska hänsyn tas bl.a. till bostadens storlek. Det genomsnittliga priset per kvm bostadsyta är inte lika högt för en större lägenhet som för en mindre lägenhet (

text: prop. 1996/97:173 s. 39

text: ). Hyresnivåtabellerna enligt bilagan gäller hyresvärden för en lägenhet av normalstorlek 70 kvm.

text: Skatteverket har tagit fram en metod för hur bostadsförmånsvärdet ska justeras om bostadsytan överstiger 70 kvm (ställningstagandet Värdering av bostadsförmån vid varierande storlek 2007-10-31, dnr 131 553672–07/111).

text: Av ställningstagandet framgår att tabellvärdet bör justeras nedåt med 10 % för den del av bostaden som är mellan 70-120 kvm. För bostäder med en bostadsyta i intervallet 120-200 kvm bör tabellvärdet justeras nedåt med 10 % för bostadsyta mellan 70-120 kvm och med 15 % för bostadsyta som överstiger 120 kvm. När bostadsytan överstiger 200 kvm bör tabellvärdet justeras nedåt med 10 % för bostadsyta mellan 70-120 kvm, med 15 % för bostadsyta mellan 120-200 kvm och med 20 % för bostadsyta överstigande 200 kvm.

text: 4.1.2 Exempel

text: Exempel 1

text: Bostaden har en bostadsyta på 120 kvm.

text: Hyresvärdet är 1 000 kr per kvm enligt hyresnivåtabellen för orten.

text: Bostadsförmånsvärdet blir då: 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % = 115 000 kr.

text: Exempel 2

text: Bostaden har en bostadsyta på 200 kvm

text: Hyresvärdet är 1 000 kr per kvm enligt hyresnivåtabell för orten

text: Bostadsförmånsvärdet blir då: 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % + 80 kvm x 1 000 kr x 85 % =183 000 kr.

text: Exempel 3

text: Bostaden har en bostadsyta på 300 kvm

text: Bostadsförmånsvärdet blir då: 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % + 80 kvm x 1 000 kr x 85 % + 100 kvm x 1 000 kr x 80 % = 263 000 kr.

text: 4.2 Värdering av bostadsförmån i villa

text: På många orter saknas det en fungerande hyresmarknad för bostad i villa. Utgångspunkten för värderingen bör därför även i dessa fall normalt vara hyresnivån i flerfamiljshus på orten även när det gäller en bostad i villa.

text: Ibland kan det finnas faktorer som gör att hyresvärdet för villor i vissa fall bör höjas eller sänkas i förhållande till de värden som anges i tabellerna för flerfamiljshus. Vilka dessa faktorer är framgår av Skatteverkets allmänna råd SKV A 2018:34, avsnitt 2.3. Där anges även att om det inte finns särskilda skäl för det bör hyresvärdet för en bostad i villa inte beräknas med ledning av hyresvärdet i äldre flerfamiljshus än åttiotalshus. Vidare anges regler för justering av bostadsförmån som är tjänstebostad, avsnitt 2.3.1.

text: Om det finns en fungerande hyresmarknad för bostad i villa på en ort kan en undersökning av hyresnivåerna vara till ledning vid värderingen av bostadsförmån i villor inom detta område.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 413815-17/111

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Beskattning av tillfällig varuförsäljning

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Inkomst av tillfällig varuförsäljning som inte bedöms utgöra näringsverksamhet bör redovisas under inkomst av tjänst. Det kan som exempel handla om tillfällig försäljning på marknader eller internet av t.ex. kepsar eller mobilskal. Om vinsten uppgår till 1 000 kr eller mer ska egenavgifter betalas och inkomsten är då pensionsgrundande.

type: stycke

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit hur beskattning bör ske av tillfällig försäljning av varor och liknande verksamhet som varken bedöms utgöra näringsverksamhet eller hobby.

text: Det kan som exempel handla om någon som köpt in ett begränsat antal kepsar eller mobilskal och sålt dem med vinst under en marknadsdag eller på internet och sedan upphört med verksamheten. Ska resultatet redovisas under inkomst av kapital eller inkomst av tjänst?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Bestämmelser om avgränsningar mellan de tre olika inkomstslagen samt om beräkning av resultatet finns i

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, för inkomstslaget tjänst (10-

text: 12 kap.

text: ), inkomstslaget näringsverksamhet (13-

text: 40 kap.

text: ) och inkomstslaget kapital (41-

text: 42 kap.

text: Till inkomstslaget näringsverksamhet räknas inkomster och utgifter på grund av näringsverksamhet, med vilket avses förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt,

text: 13 kap. 1 §

text: IL. Enligt rättspraxis avses med yrkesmässigt att verksamheten bedrivs regelbundet och varaktigt samt att den ska ha viss omfattning.

text: Till inkomstslaget kapital räknas inkomster och utgifter på grund av innehav av tillgångar och skulder, och i form av kapitalvinster och kapitalförluster. Till inkomstslaget kapital räknas inte inkomster och utgifter som räknas till inkomstslaget näringsverksamhet,

text: 41 kap. 1 §

text: IL.

text: Till inkomstslaget tjänst räknas inkomster och utgifter på grund av tjänst till den del de inte ska räknas till inkomstslaget näringsverksamhet eller kapital. Med tjänst avses vid sidan av anställning och uppdrag även annan inkomstgivande verksamhet av varaktig eller tillfällig natur, 10 kap. 1 § första och andra styckena IL.

text: Till inkomstslaget tjänst räknas, enligt 10 kap. 1 § tredje stycket, alltid inkomster och utgifter vid avyttring av sådana tillgångar som avses i 52 kap., dvs. annat än fastigheter, bostadsrätter och andelar m.m., om de inte ska räknas till inkomstslaget näringsverksamhet och om

text: tillgången eller materialet till denna förvärvats i huvudsak för att bearbetas av den skattskyldige, eller

text: det uppkommit en vinst som till övervägande del beror på att den skattskyldige tillverkat eller bearbetat tillgången.

text: Under tjänst får övriga utgifter dras av bara till den del kostnaderna under beskattningsåret sammanlagt överstiger 5 000 kr,

text: 12 kap. 2 § tredje stycket

text: IL.

text: Egenavgifter ska betalas för avgiftspliktig inkomst av tjänst från verksamhet som bedrivs självständigt men som inte räknas som näringsverksamhet,

text: 3 kap. 4 § socialavgiftslagen (2000:980)

text: , SAL. Egenavgifter ska dock inte betalas om avgiftsunderlaget för beskattningsåret understiger 1 000 kr,

text: 3 kap. 14 §

text: SAL.

text: Inkomst av annat förvärvsarbete i form av tillfällig förvärvsinkomst av självständigt bedriven verksamhet är pensionsgrundande inkomst, 59 kap. 14 § första stycket punkten 2

text: socialförsäkringsbalken (2010:110)

text: 4 Bedömning

text: Frågan rör beskattning av inkomsten vid sådan mindre och tillfällig försäljning av varor där omfattningen är så begränsad att det inte kan betraktas som yrkesmässigt bedriven näringsverksamhet. Resultatet ska därmed redovisas under inkomst av tjänst eller kapital. Det är dock inte fråga om tjänsteinkomst i form av hobbyverksamhet som bygger på egen tillverkning eller egen bearbetning av produkter.

text: Exempel

text: Ann har köpt in 30 mobilskal för 900 kr. Under en månads tid sålde hon dessa i originalskick både under en marknadsdag och på internet, och fick inkomster på totalt 3 000 kr. Hon hade utgifter på 500 kr för marknadsplatsen, annonsering och porto och verksamheten upphörde efter försäljningen. Ska resultatet, en vinst på 1 600 kr, redovisas under inkomst av kapital eller inkomst av tjänst?

text: Vinst vid sådan verksamhet bör anses som inkomst av tjänst som omfattas av

text: 10 kap. 1 § andra stycket

text: IL, dvs. annan inkomstgivande verksamhet av varaktig eller tillfällig natur. Det handlar om en tillfällig affärsverksamhet där vinsten genererats av det arbete som Ann utfört i samband med inköp, marknadsföring, försäljning och distribution.

text: Vinsten redovisas i blankett T1, och om vinsten uppgått till minst 1 000 kr under beskattningsåret ska egenavgifter betalas. Inkomsten är då pensionsgrundande. Observera att avdrag för övriga utgifter under tjänst enbart får dras av till den del de sammanlagt, dvs. i huvudblanketten och i T1-blanketten, överstiger 5 000 kr. Om en förlust uppkommer anses utgifterna utgöra personliga levnadskostnader som inte är avdragsgilla,

text: 9 kap. 2 §

text: IL.

text: Beskattning som hobby under inkomst av tjänst (blankett T2) bör med ett jämförande exempel ske om Ann hade målat egna motiv på mobilskalen innan de sålts, i det fallet handlar det om produkter som hon själv bearbetat innan försäljning.

text: Beskattning under kapital kan som jämförelse bli aktuell om det är fråga om försäljning av personliga tillgångar som innehavts för personligt bruk, t.ex. begagnade kläder, husgeråd eller möbler, se

text: 52 kap.

text: IL. Likaså kan inköp som gjorts i spekulationssyfte, t.ex. av konst, antikviteter eller andra samlarföremål bli föremål för kapitalbeskattning vid försäljningen.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 415803-18/111

status: upphävt

title: Värdering av bostadsförmån i lägenheter och småhus som används som fast bostad vid beskattningsåret 2018

text: 1 Sammanfattning

text: Inför inkomstbeskattningen 2019 har Skatteverket i detta ställningstagande tagit fram tabeller för hyresnivåer i flerfamiljshus, se bilaga. Tabellerna gäller för olika områden i landet under beskattningsår 2018. Tabellerna är tänkta att vara till hjälp vid värdering av bostadsförmåner för lägenheter och småhus som används som fast bostad.

text: Detta ställningstagande innehåller även en metod för hur bostadsförmånsvärdet ska justeras när bostadsytan är större än bostadsytan för en lägenhet av normal storlek (70 kvm).

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket har utfärdat meddelande om hur en bostadsförmån ska värderas vid inkomstbeskattningen 2019 (beskattningsåret 2018), SKV M 2017:17, avsnitt 4.5.2. Detta ställningstagande är ett komplement till meddelandet. Syftet är att ställningstagandet ska vara till hjälp när hyresvärdet på orten ska beräknas och det är svårt att få fram ett faktiskt marknadsvärde.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Inkomster i annat än pengar ska värderas till marknadsvärdet enligt

text: 61 kap. 2 § inkomstskattelagen

text: (IL). Med marknadsvärde avses det pris som den skattskyldige skulle ha fått betala på orten om denne själv skaffat sig motsvarande varor, tjänster eller förmåner mot kontant betalning. För bostäder avses den marknadsmässiga hyresnivån för jämförbara bostäder på orten.

text: Högsta förvaltningsdomstolen (HFD) har i en dom

text: HFD 2012 ref. 55

text: uttalat att bostadsförmån ska värderas med hänsyn till hyresnivån på orten även om arbetsgivarens kostnad för bostaden varit högre.

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Värdering av bostadsförmån för bostäder i flerfamiljshus

text: Skatteverket har i detta ställningstagande tagit fram tabeller för hyran per kvm och år för bostäder i flerfamiljshus inom olika områden i landet inför inkomstbeskattningen 2019, se bilaga. Underlaget för beräkningen av hyresnivåerna är de genomsnittshyror som är fastställda vid förberedelsearbetet inför 2019 års fastighetstaxering. Genomsnittshyrorna gäller för olika hyresområden och är fastställda i 2017 års nivå. Värdena (genomsnittshyrorna) har sedan justerats med ledning av hyreshöjningarna för år 2018. Uppgifterna om hyreshöjningar har hämtats från Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag (SABO) och Hyresgästföreningen efter de hyresförhandlingar som skett mellan hyresmarknadens parter. De framtagna hyresnivåtabellerna för beskattningsår 2018 finns i en bilaga till detta dokument.

text: Tabellerna är indelade i fem åldersintervaller. Det äldsta åldersintervallet omfattar bostäder med värdeår 1979 eller tidigare.

text: Hyresnivåerna i tabellerna gäller hyresvärdet inklusive uppvärmning för en bostad av normalstorlek på 70 kvm. För bostäder som är större än normalstorleken bör hyresvärdet justeras enligt vad avsnitt 4.1.1 nedan.

text: 4.1.1 Metoder för justering av hyresvärde

text: Vid beräkning av hyresvärdet för lägenheten ska hänsyn tas bl.a. till bostadens storlek. Det genomsnittliga priset per kvm bostadsyta är inte lika högt för en större lägenhet som för en mindre lägenhet (

text: prop. 1996/97:173 s. 39

text: ). Hyresnivåtabellerna enligt bilagan gäller hyresvärden för en lägenhet av normalstorlek 70 kvm.

text: Skatteverket har tagit fram en metod för hur bostadsförmånsvärdet ska justeras om bostadsytan överstiger 70 kvm (ställningstagande 2007-10-31, dnr 131 553672–07/111).

text: Av ställningstagandet framgår att tabellvärdet bör justeras nedåt med 10 % för den del av bostaden som är mellan 70-120 kvm. För bostäder med en bostadsyta i intervallet 120-200 kvm bör tabellvärdet justeras nedåt med 10 % för bostadsyta mellan 70-120 kvm och med 15 % för bostadsyta som överstiger 120 kvm. När bostadsytan överstiger 200 kvm bör tabellvärdet justeras nedåt med 10 % för bostadsyta mellan 70-120 kvm, med 15 % för bostadsyta mellan 120-200 kvm och med 20 % för bostadsyta överstigande 200 kvm.

text: 4.1.2 Exempel

text: Exempel 1

text: •Bostaden har en bostadsyta på 120 kvm.

text: •Hyresvärdet är 1 000 kr per kvm enligt hyresnivåtabellen för orten.

text: •Bostadsförmånsvärdet blir då:

text: 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % = 115 000 kr.

text: Exempel 2

text: •Bostaden har en bostadsyta på 200 kvm

text: •Hyresvärdet är 1 000 kr per kvm enligt hyresnivåtabell för orten

text: •Bostadsförmånsvärdet blir då:

text: 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % + 80 kvm x 1 000 kr x 85 % = 183 000 kr.

text: Exempel 3

text: •Bostaden har en bostadsyta på 300 kvm

text: •Bostadsförmånsvärdet blir då:

text: 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % + 80 kvm x 1 000 kr x 85 % + 100 kvm x 1 000 kr x 80 % = 263 000 kr.

text: 4.2 Värdering av bostadsförmån i villa

text: På de flesta orter saknas det ofta en fungerande hyresmarknad för bostad i villa. Utgångspunkten för värderingen bör därför även i dessa fall normalt vara hyresnivån i flerfamiljshus på orten även när det gäller en bostad i villa.

text: Ibland kan det finnas faktorer som gör att hyresvärdet för villor i vissa fall bör höjas i förhållande till de värden som anges i tabellerna för flerfamiljshus. Vilka dessa faktorer är framgår av Skatteverkets allmänna råd SKV A 2017:25, avsnitt 2.3.

text: Om det finns en fungerande hyresmarknad för bostad i villa på en ort kan en undersökning av hyresnivåerna vara till ledning vid värderingen av bostadsförmån i villor inom detta område.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 416536-17/111

title: Avdrag vid inkomstbeskattningen för förtäring vid representation

text: 1 Sammanfattning

text: Avdraget (skäligt avdrag och mindre värde) för förfriskningar och annan enklare förtäring får inte överstiga 60 kr alternativt 60 kr med tillägg för mervärdesskatt till den del denna inte ska dras av enligt 8 kap. eller återbetalas enligt

text: 10 kap.

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML.

text: Beloppet 60 kr avser utgiften per person. Överstiger utgiften för förfriskningar och annan enklare förtäring detta belopp medges inte avdrag vid inkomstbeskattningen med något belopp.

text: Starköl, vin och sprit eller andra drycker med motsvarande alkoholstyrka kan aldrig anses vara sådan förfriskning som är avdragsgill enligt regleringen i

text: 16 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: 2 Frågeställning

text: Vilken är avdragsramen för förfriskningar och annan enklare förtäring, vad avses med skäligt belopp och vilket belopp utgör mindre värde vid representation?

text: Vidare uppkommer frågan om alkoholhaltiga drycker som exempelvis starköl, vin och sprit kan ingå i förfriskningar och enklare förtäring enligt

text: 16 kap. 2 §

text: IL.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Reglerna om representation, i

text: 16 kap. 2 §

text: IL, ändrades per den 1 januari 2017 (SFS 2016:1055). Avdragsrätten slopades helt vad avser måltid och för förtäring i övrigt medges avdrag endast för förfriskningar och annan enklare förtäring. Frågan om vad som utgör förfriskningar och enklare förtäring vid representation aktualiseras därmed av lagtextens lydelse.

text: Utgifter för förtäring ska dock bara dras av om det är fråga om förfriskningar och annan enklare förtäring som inte kan anses vara en måltid och som är av mindre värde.

text: Vid bedömningen av avdragsbeloppets storlek ska det lägsta kvantifierbara beloppet av ett ”skäligt belopp” och ett ”mindre värde” tillämpas. Dessutom ska förtäringen vara ”enklare” (

text: prop. 2016/17:1 s. 457

text: Representationsutgifter ska ha ett sådant omedelbart samband med verksamheten som avses i

text: 16 kap. 2 §

text: IL. Det kan vara fallet då det uteslutande är fråga om att inleda eller upprätthålla affärsförbindelser eller liknande eller då utgifterna avser jubileum eller personalvård. Avdraget får inte heller överstiga vad som kan anses skäligt. Vid den bedömningen samt vid bedömningen av om avdraget har omedelbart samband med verksamheten bör ledning kunna hämtas i hittillsvarande praxis (

text: prop. 2016/17:1 s. 442

text: Med måltid och liknande förtäring avses allt som är ät- eller drickbart. Liknande förtäring kan t.ex. avse förtäring av enklare slag i samband med demonstration eller visning av ett företags produkter (

text: prop. 2016/17:1 s. 390

text: och

text: Utgifter för förtäring ska bara dras av om det är fråga om förfriskningar och annan enklare förtäring som inte kan anses som en måltid och som är av mindre värde (

text: 16 kap. 2 §

text: IL).

text: Avdragsutrymmet begränsas till sådan förtäring som kan utgöra s.k. personalvårdsförmåner enligt 11 kap. 12 § jämförd med

text: 11 §

text: IL. Som exempel på ”förfriskningar och annan enklare förtäring som inte kan anses som måltid och som är av mindre värde” kan nämnas läskande alkoholfri dryck, kaffe, te respektive kakor, bullar, frukt och en enklare smörgås som inte ersätter en måltid. För avdrag för sådan förtäring gäller också vad som föreskrivs i

text: 16 kap. 2 § första meningen

text: IL om omedelbart samband med näringsverksamheten och i andra meningen om att avdraget inte får överstiga vad som kan anses skäligt (

text: prop. 2016/17:1 s. 457

text: 4 Bedömning

text: I det följande redogörs för Skatteverkets bedömning av enklare förtäring vid representation.

text: 4.1 Enklare förtäring

text: Att förtäring ska vara enklare rör förtäringens karaktär och är inte i sig en beloppsbestämning. Exempel på enklare förtäring är kakor, bullar, frukt och en enklare smörgås.

text: Skatteverket har tidigare, SKV A 2004:5 avsnitt 4.2, angivit att avdrag kunde medges för enklare förtäring i samband med styrelsesammanträde, bolagsstämma eller föreningsstämma. Det kan noteras att förtäringen då kunde ersätta en måltid. Tidigare kunde man bjuda på en landgång, smörgåstårta eller liknande. Den nu gällande regleringen anger att förtäring inte får anses ersätta en måltid.

text: 4.2 Mindre värde och skäligt belopp

text: För att det ska vara praktiskt möjligt att tillämpa den nya lydelsen av

text: 16 kap. 2 §

text: IL vad avser förfriskningar och annan enklare förtäring anser Skatteverket att mindre värde måste bestämmas till ett belopp. Skäligt belopp har tidigare behandlats i SKV A 2004:5 när representation avsåg andra måltidsutgifter än lunch, middag och supé. Som skäligt belopp angavs då högst 60 kr exklusive mervärdesskatt per person.

text: Skatteverket anser att högst 60 kr alternativt 60 kr med tillägg för mervärdesskatt till den del denna inte ska dras av enligt 8 kap. eller återbetalas enligt

text: 10 kap.

text: ML, i detta sammanhang, motsvarar ett mindre värde. Det lägsta beloppsbestämda värdet av skäligt belopp och mindre värde kan därmed aldrig överstiga 60 kr exklusive mervärdesskatt per person. Utgifter upp till detta belopp anses normalt som skäliga.

text: 4.3 Utgift över 60 kr

text: Om utgiften för förfriskningar och annan enklare förtäring överstiger 60 kr exklusive mervärdesskatt innebär det i sig att utgiften överstiger den lägsta av de beloppsmässiga begränsningarna i den andra och tredje meningen i

text: 16 kap. 2 §

text: IL. Det innebär att då utgiften överstiger 60 kr exklusive mervärdesskatt medges inte avdrag vid inkomstbeskattningen med något belopp.

text: 4.4 Alkohol

text: Specialmotiveringen anger som exempel på förfriskningar ”läskande alkoholfri dryck…”. Enligt Skatteverkets uppfattning ska denna exemplifiering tolkas som att alkoholhaltiga drycker som exempelvis starköl, vin och sprit eller andra drycker med motsvarande alkoholstyrka inte ska ingå. Dessa alkoholhaltiga drycker anses därmed inte som enklare till sin natur.

text: 4.5 Samlad bedömning

text: Avdrag för förfriskningar och annan enklare förtäring vid representation får inte överstiga 60 kr alternativt 60 kr med tillägg för mervärdesskatt till den del denna inte ska dras av enligt 8 kap. eller återbetalas enligt

text: 10 kap.

text: ML. För att sådan annan enklare förtäring ska vara av mindre värde får utgiften för denna inte överstiga 60 kr alternativt 60 kr med tillägg för mervärdesskatt till den del denna inte ska dras av enligt 8 kap. eller återbetalas enligt

text: 10 kap.

text: ML. Utgifter upp till detta belopp anses normalt som skäliga.

text: Överstiger utgiften för förfriskningar och annan enklare förtäring 60 kr alternativt 60 kr med tillägg för mervärdesskatt till den del denna inte ska dras av enligt 8 kap. eller återbetalas enligt

text: 10 kap.

text: ML medges inte avdrag vid inkomstbeskattningen med något belopp.

text: Starköl, vin eller sprit eller andra drycker med motsvarande alkoholstyrka kan aldrig anses vara sådan förfriskning eller annan enklare förtäring som omfattas av regleringen i

text: 16 kap. 2 §

text: IL.

text: Exempel på förtäring vid representation:

text: Det bjuds på kaffe och en enkel fralla till ett värde av 50 kr exkl. moms. Förtäringen är normalt skälig och ryms inom beloppsramen för mindre värde. Avdrag medges.

text: Det bjuds på chips och starköl till ett värde av 60 kr exkl. moms. Förtäringen är inte avdragsgill då starköl inte anses som enklare förtäring.

text: Det bjuds på varmkorv med mos och lättöl vid lunchtid. Förtäringen är inte avdragsgill då den ersätter en måltid.

text: Det bjuds på kaffe, räksmörgås och mineralvatten till ett värde av 100 kr exkl. moms. Förtäringen är inte avdragsgill då utgiften överstiger ett mindre värde.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 423249-17/111

title: Vilka fordringar kan omfattas av en överenskommelse om företrädaransvar?

text: 1 Sammanfattning

text: Innan en överenskommelse träffas måste Skatteverket utreda att samtliga förutsättningar för betalningsskyldighet är uppfyllda. Endast sådana fordringar som skulle kunnat göras gällande i en ansökan om företrädaransvar mot företrädaren kan omfattas av en överenskommelse enligt

text: 59 kap. 19 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL. Detta utgör därmed också överenskommelsens gränser.

text: 2 Frågeställning

text: När Skatteverket inleder diskussioner om att träffa en överenskommelse med en företrädare framför denne ibland önskemål om att överenskommelsen ska omfatta den juridiska personens samtliga obetalda skatter och avgifter. Frågeställningen aktualiseras oftast då den juridiska personen har flera obetalda skatter och avgifter som förfallit till betalning under en längre tid och där också flera företrädare funnits för perioden. Den företrädaren med vilken Skatteverket för dialogen om överenskommelse med vill på det sättet låta överenskommelsen utgöra ett samlat avslut. Frågan blir i denna situation vilka gränser som överenskommelsen har och därmed vilka fordringar som kan omfattas av en överenskommelse enligt

text: 59 kap. 19 §

text: SFL?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Skatteverket får träffa en överenskommelse med företrädaren för en juridisk person om betalningsskyldigheten för den juridiska personens obetalda skatter och avgifter, om inte detta med hänsyn till företrädarens personliga förhållanden eller någon anledning framstår som olämpligt från allmän synpunkt (

text: 59 kap. 19 §

text: SFL).

text: En överenskommelse om företrädaransvar ska innehålla följande uppgifter

text: 1. parternas namn eller firma och personnummer, samordningsnummer eller organisationsnummer,

text: 2. datum för överenskommelsen,

text: 3. den skatteskuld eller avgiftsskuld som överenskommelsen avser,

text: 4. det belopp som företrädaren ska betala, och

text: 5. den tidpunkt eller de tidpunkter när betalning ska ske. (13 kap. 11 § skatteförfarandeförordningen [2011:1261]).

text: Utöver dessa obligatoriska uppgifter kan ytterligare villkor läggas till i en överenskommelse om företrädaren och Skatteverket finner det lämpligt. Sådana villkor får dock inte strida mot lag eller god sed eller innefatta en omöjlig prestation (

text: prop. 2002/03:128 s. 57

text: Om en överenskommelse fullföljs i rätt tid, ska staten avstå från ytterligare anspråk mot företrädaren avseende de skulder som omfattades av överenskommelsen (

text: 59 kap. 20 §

text: SFL).

text: Med tanke på den utredningsskyldighet som åligger förvaltningsmyndigheter måste Skatteverket, innan en överenskommelse träffas, utreda att förutsättningar att för att väcka talan om betalningsskyldighet föreligger. Skatteverket måste alltså konstatera att såväl objektiva som subjektiva förutsättningar är uppfyllda innan en överenskommelse ingås (

text: prop. 2002/03:128 s. 56

text: En fullgången överenskommelse enligt SFL utgör inte något beskattningsbeslut (

text: prop. 2010/11:165 s. 1009

text: ). Av detta följer att en överenskommelse inte kan omprövas eller överklagas. Överenskommelsen kan endast angripas genom att företrädaren i allmän domstol väcker talan om att överenskommelsen är ogiltig med hänsyn till avtalsrättsliga regler eller yrkar skadestånd på grund av att Skatteverket agerat felaktig eller försumligt (

text: SOU 2009:58 s. 1467

text: 4 Bedömning

text: Skatteverket kan ingå en överenskommelse om betalningsskyldighet först efter att verket konstaterat att alla förutsättningar för betalningsskyldighet är uppfyllda. Därför kan endast sådana fordringar som skulle kunnat göras gällande i en ansökan om företrädaransvar mot företrädaren omfattas av en överenskommelse.

text: Om företrädaren i vissa situationer vill försäkra sig om att överenskommelsen innebär en slutlig lösning avseende betalningsskyldigheten för en juridisk persons alla obetalda skatter och avgifter, kan det i överenskommelsen klargöras att de fordringar som överenskommelsen omfattar är de skatter och avgifter som Skatteverket annars skulle kunnat göra gällande i en ansökan om betalningsskyldighet.

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets tidigare ställningstagande Överenskommelser om företrädaransvar – avtalets gränser, dnr.

text: 130 638479-04/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 423415-19/111

title: Registrering i folkbokföringen av uppgifter om identitet, familj m.m. med stöd av handlingar från Syrien

text: Nytt: 2021-11-02

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2021-11-01, dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: I Syrien fungerar endast cirka 140 av civilstatusavdelningens 286 lokalkontor och civilregistret är inte systematiskt uppdaterat, vilket innebär att utfärdade handlingar kan innehålla felaktiga uppgifter. I de palestinska flyktinglägren där kriget har utkämpats fungerar inte längre General Administration for Palestinian Arab Refugees (GAPAR). Korruptionen är fortsatt mycket utbredd i Syrien. Det finns därför en stor osäkerhet hur väl de kvarvarande lokalkontoren och GAPAR:s kontor fungerar.

text: Skatteverket bedömer därför att en syrisk handling som är utfärdad av Inrikesministeriets Civilstatusavdelning eller Gapar normalt inte styrker en födelse, ett dödsfall, en civilståndsuppgift eller en relation till make, barn eller föräldrar när en person begär registrering eller ändring av personuppgifter i folkbokföringen.

text: Enligt Skatteverket styrker normalt ett syriskt pass eller ett resedokument för palestinier innehavarens identitet om det inte finns skäl att ifrågasätta passhandlingen i det enskilda ärendet. En syrisk passhandling ska visas upp i original för Skatteverket och innehavaren måste ha ansökt om handlingen genom personlig inställelse vid en behörig syrisk myndighet. Finns det brister eller avvikelser i en syrisk passhandling så kan det innebära att innehavarens identitet inte anses styrkt. Detsamma gäller om det finns oklarheter om gällande rutiner har följts vid utfärdandet av passhandlingen. Framkommer det att ett syriskt pass är utfärdat i en provinshuvudstad som inte var under den syriska regimens kontroll när passet utfärdades anses inte passet vara utfärdat av behörig myndighet. Ett sådant pass styrker inte innehavarens identitet.

text: När en person flyttar till Sverige första gången kan Skatteverket registrera personuppgifter i folkbokföringen även om uppgifterna inte har styrkts med godtagbara handlingar, om sökanden har gjort det sannolikt att uppgifterna är korrekta.

text: 2 Frågeställning

text: Kan en syrisk passhandling eller andra handlingar som är utfärdade av syrisk myndighet styrka personuppgifter eller uppgift om t.ex. födelse, dödsfall, civilstånd eller relation till make, barn eller föräldrar vid begäran om registrering eller ändring i folkbokföringen?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Bakgrund

text: Inbördeskriget i Syrien började 2011 och den syriska regimen tappade kontrollen över stora delar av landet under 2012 och 2013. På grund av kriget drevs cirka 11 miljoner av Syriens befolkning om 23 miljoner på flykt. Över 6 miljoner människor flydde inom Syrien och resterande flydde till andra länder, då i första hand till grannländerna. Kriget innebar att stora delar av Syrien kontrollerades av militära styrkor tillhörande oppositionella grupper som bl.a. islamiska staten, IS, och kurdiska milisgrupper. Under 2018 och 2019 har syriska regimen tagit kontroll över de flesta områden i Syrien. IS kontrollerar dock fortfarande vissa områden i Idlib-provinsen. I nordvästra Syrien styrs vissa områden av kurdiska milisgrupper. I och med kriget har korruptionen ökat i Syrien och idag rankas landet som ett av världens mest korrupta länder av Transparency International (Norge Landinfo, Syria: Identitetsdokumenter og pass, 2017-07-03, s. 16-17, Lifos dokumentnummer 39918 och www.ui.se/landguiden /konflikter/Syrien).

text: 3.1.1 Det syriska civilregistret

text: Det syriska civilregistret infördes 1922 och det är Inrikesministeriets Civilstatusavdelning (Civil Status Department) som ansvar för registreringen av födslar, dödsfall, äktenskap och skilsmässor. Avdelningen utfärdar bland annat äktenskaps- och skilsmässobevis samt familjeböcker, dödsattester och födelsebevis. Civilregistrets huvudkontor ligger i Damaskus och det finns 286 lokalkontor i landet. Civilregistret är elektroniskt, vilket innebär att man centralt har kontroll över de uppgifter som matas in och att nya uppgifter når alla lokalkontor. Tidigare ansågs det syriska civilregistret omfatta samtliga invånare och det betraktades som pålitligt (Migrationsverket, Syrien – medborgarskap och officiella dokument, 2018-09-12, s.14-19, Lifos dokumentnummer 41978).

text: Inbördeskriget har haft en negativ inverkan på civilregistrets tillförlitlighet. Endast cirka 140 av civilstatusavdelningens 286 lokalkontor fungerar. Uppgifter om t.ex. äktenskap, födslar etc. har inte alltid registreras i civilregistret eftersom vissa invånare inte kan eller vill komma i kontakt med civilstatusavdelningen. Därmed har det blivit vanligare att personer själva för in uppgifter t.ex. i familjeböcker. Under inbördeskriget fungerade inte civilstatusavdelningens kontor i områden som kontrolleras av oppositionen. Där utfärdade oppositionella grupper handlingar utifrån oklara procedurer, med varierande utformning och teknisk kvalitet. Den höga graden av decentralisering – att civilrättsliga dokument utfärdas på fler än 100 lokala kontor – undergräver kontrollen av utfärdandeprocessen, vilket i kombination med de anställdas allt mer ansträngda privatekonomiska situation öppnar upp för mutor. Samtidigt motverkas detta av både statens och många medborgares intresse av att civilstatusavdelningen fortsatte utfärda tillförlitliga dokument. En samlad bedömning av oegentligheternas utbredning är därmed svår att göra (Migrationsverket, Syrien – medborgarskap och officiella dokument, 2018-09-12, s.16-18, Lifos dokumentnummer 41978).

text: 3.1.23.1.2 GAPAR

text: De flesta palestinska flyktingar i Syrien är registrerade i det nationella registret över palestinier i Syrien som drivs av GAPAR. I registret införs uppgifter om vigslar, skilsmässor, födslar och dödsfall. GAPAR utfärdar även intyg (attester) om registrerade uppgifter. Dessa intyg har samma utformning som handlingar som utfärdas till syriska medborgare, men det framgår av intyget att innehavaren är palestinier. Före krigsutbrottet levde de flesta palestinier i tolv olika flyktingläger i Syrien och GAPAR hade kontor i samtliga läger. Inbördeskriget har delvis utkämpats i områden med stor palestinsk civilbefolkning och en del av flyktinglägren har evakuerats eller förstörts. Många palestinier har tvingats att fly inom Syrien eller till grannländerna. GAPAR:s kontor fungerar inte i de flyktingläger där kriget har utkämpats. (Norge Landinfo, Palestinske flyktninger i Syria: Identitetsdokumenter, 201611-23, s.6-7, Lifos dokumentnummer 38586).

text: 3.1.3 Syriska passhandlingar

text: Syriska pass (jawaz safar) utfärdas av Direktoratet för migration och pass som lyder under Inrikesministeriet samt av vissa syriska ambassader. Direktoratet har sitt huvudkontor i Damaskus och har kontor i landets fjorton provinshuvudstäder. Ansökan om pass sker genom personlig inställelse på något av direktoratets kontor. Ett flertal syriska ambassader har rätt att utfärda och förlänga syriska pass. Övriga ambassader har enbart rätt att ta emot ansökningar om pass som sedan skickas till Direktoratet i Damaskus för att behandlas där. Alla ansökningar måste dock godkännas av Direktoratet innan pass får utfärdas. På grund av kriget har vissa länder brutit sina diplomatiska förbindelser med Syrien och där saknas det syriska ambassader, t.ex. i Qatar, Saudiarabien och Turkiet. Det syriska konsulatet i Istanbul, Turkiet, uppges fortfarande fungera men har begränsad kapacitet vilket gör det svårt att bedöma i vilken omfattning och under vilka förutsättningar pass utfärdas. Vid ansökan om syriskt pass måste den sökande bland annat visa upp syriskt ID-kort. Giltighetstiden för ett syriskt pass är normalt sex år. (Migrationsverket, Syrien – medborgarskap och officiella dokument, 2018-09-12, s. 21-22 Lifos dokumentnummer 41978).

text: På grund av kriget är uppgifter och handlingar som ligger till grund för utfärdande av syriska pass mindre pålitliga än tidigare. Det syriska civilregistret har inte uppdaterats systematiskt, vilket bl.a. har ökat möjligheten att få syriska ID-kort på felaktiga grunder. Det formella ansökningsförfarandet vid en passansökan har frångåtts eftersom en persons nära släktingar kan ansöka om pass utan att uppvisa fullmakt. Därtill är efterfrågan stor på syriska pass på grund av kriget. Det har vuxit fram ett samhälle där man kan köpa falska och manipulerade pass framförallt i grannländerna och främst i Turkiet. Där är det vanligt att personuppgifter i pass manipuleras och passens giltighetstid förlängs med förfalskade etiketter/klisterremsor (Migrationsverket, Syrien – medborgarskap och officiella dokument, 2018-09-12, s. 23-25, Lifos dokumentnummer 41978).

text: Palestinska flyktingar som är registrerade hos GAPAR kan ansöka om resedokument (wathiqa safar) hos Direktoratet för migration och pass. På resedokumentets pärm anges att innehavaren är palestinsk flykting och handlingen är nästan identisk med pass som utfärdas till syriska medborgare. Giltighetstiden för ett syriskt resedokument för palestinska flyktingar är normalt sex år. (Migrationsverket, Syrien – medborgarskap och officiella dokument, 2018-09-12, s. 10, Lifos dokumentnummer 41978).

text: 3.2 Lagstiftning

text: Enligt

text: 1 § folkbokföringslagen (1991:481)

text: innebär folkbokföring fastställande av en persons bosättning samt registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden som enligt lagen (

text: ) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet, FdbL, får förekomma i folkbokföringsdatabasen.

text: Av förarbetena (

text: prop. 1994/95:94 s 14

text: f.) framgår att registreringen i folkbokföringen även omfattar en viss prövning av uppgifterna. För att ett utdrag ur folkbokföringen ska kunna lämnas i syfte att styrka en uppgift om vigsel, födelse eller dödsfall måste uppgifternas riktighet ha fastställts.

text: Av 2 kap. 3 § första stycket punkt 2, 3, 5, 8, 9, 10 och 13 FdbL framgår att Skatteverket i folkbokföringsdatabasen får behandla uppgifter om namn, födelsetid, medborgarskap, civilstånd, relationer till make, barn och föräldrar samt dödsfall för de ändamål som anges i 1 kap. 4 § FdbL. Ett grundläggande krav är, enligt 1 kap. 3 § FdbL och artikel 39 EU:s dataskyddsförordning, att databasen innehåller riktiga och aktuella personuppgifter.

text: Av

text: 37 § förvaltningslagen (2017:900)

text: , FL, framgår att Skatteverket får ändra ett beslut i folkbokföringen om det är felaktigt på grund av att det tillkommit nya omständigheter eller av någon annan anledning. Ett gynnande beslut får bara ändras till nackdel för enskild part under vissa förutsättningar. Skatteverket ska dessutom enligt

text: 38 §

text: FL ändra ett beslut som anses vara uppenbart felaktigt i något väsentligt hänseende på grund av att det tillkommit nya omständigheter eller av någon annan anledning. En förutsättning är att beslutet kan ändras snabbt och enkelt utan att det blir till nackdel för någon enskild part. Ett beslut ändras enligt 37 § och 38 § FL efter begäran av den enskilde eller på eget initiativ av Skatteverket.

text: 3.3 Rättsfall

text: RÅ 2000 not. 122

text: Skatteverket ska som registreringsmyndighet inte göra någon självständig långtgående prövning av uppgifter som ska registreras då det är fråga om massärenden. Skatteverket har vid registrering i flertalet fall att utgå från lätt konstaterbara fakta. Om registreringsunderlaget är bristfälligt eller oklarheter förekommer bör någon registrering inte ske.

text: HFD 2019-03

text: -04, mål nr

text: Stabiliteten när det gäller registrerade identitetsuppgifter i folkbokföringen är av så central betydelse att beviskravet för att ändra sådana uppgifter måste vara högt. För att få bifall till en begäran om ändring av registrerade identitetsuppgifter måste den enskilde presentera bevisning som innebär att det klart framgår att de nya uppgifterna är riktiga. Vid bevisvärderingen ska beaktas om den enskilde på ett tillfredsställande sätt kan förklara varför de tidigare uppgifterna lämnats samt i vilka avseenden eventuella handlingar och annan bevisning som åberopats till stöd för dem är felaktiga.

text: KR i Jönköping 2019-01-10, mål nr 3396-17 Ett gift par från Syrien ansökte om att få en relation till ett barn registrerad i folkbokföringen. Till stöd för sin ansökan visade de upp syriska pass, identitetskort och en familjebok utfärdad 1993. Kammarrätten fann att de syriska passen och identitetskorten har ett begränsat bevisvärde när det gäller att styrka familjerelationen och att något födelsebevis inte uppvisats. Kammarrätten ansåg att den uppvisade familjeboken, som inte äkthetsbedömts av Migrationsverket, inte kunde tillmätas ett sådant högt bevisvärde att den ensamt kan ligga till grund för att registrera familjerelationen.

text: KR i Stockholm 2016-09-06, mål nr 552-16 En folkbokförd syrisk man ansökte att få ändra födelsetid från den 26 juli 1982 till den 26 juli 1987. Till stöd för sin begäran visade han upp ett syriskt pass utfärdat den 11 juli 2012. När mannen folkbokfördes i Sverige uppgav han sig vara född den 26 juli 1982 och visade upp ett syriskt pass utfärdat den 19 oktober 2014 med denna födelsetid. Till sitt överklagande bifogade mannen bl.a. en syrisk familjebok, dokument från skolor och universitet samt en vidimerad kopia av ett identitetskort. Kammarrätten fann att mannen inte förmått visa att den registrerade födelsetiden är felaktig och att den begärda födelsetiden är riktig. Som skäl angav kammarrätten att båda passen som var utfärdade efter krigsutbrottet 2011 och övriga bifogade handlingar, mot bakgrund av situationen i Syrien och handlingarnas beskaffenhet, har ett mycket begränsat bevisvärde.

text: KR i Göteborg 2014-10-24, mål nr 2964-14 En syrisk man uppgav till Skatteverket i sin anmälan om flyttning till Sverige att han var skild. Till stöd för detta visade han upp ett syriskt personbevis utfärdat efter 2011 med uppgift om skilsmässan. Kammarrätten fann att uppgift om skilsmässa inte skulle registreras i folkbokföringen med motiveringen att dokumentationen som lämnats in måste bedömas med försiktighet med anledning av de störningar som sedan 2011 präglar stora delar av Syriens förvaltning och samhällsliv i övrigt.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Allmänt

text: Skatteverkets folkbokföring ska tillgodose samhällets behov av basuppgifter om en persons bosättning, identitet, familj m.m. och måste därför innehålla korrekta uppgifter. Det ställs därför höga krav på att de uppgifter som ska registreras är tillförlitliga. För att Skatteverket ska kunna bedöma om en handling är formellt och materiellt riktig, måste handlingen visas upp i original eller som vidimerad kopia.

text: I Skatteverkets handläggning, som är av summarisk karaktär, är utgångspunkten att myndighetens bedömning ska utgå från lätt konstaterbara fakta. Det är sökanden som har bevisbördan för att det förhållande som önskas registrerat i folkbokföringen faktiskt föreligger. Det är därför inte tillräckligt att sökanden gör ett visst förhållande sannolikt utan det måste vara styrkt med godtagbara officiella handlingar. I de fall registreringsunderlaget är bristfälligt eller oklart ska någon registrering inte ske i folkbokföringen (

text: RÅ 2000 not.122

text: När Skatteverket inte kan bedöma om en handling är utfärdad av behörig myndighet i en annan stat eller om handlingens innehåll är riktigt så ankommer det på den sökande att visa detta. Det kan ske genom att utrikesdepartementet i den utländska staten intygar att handlingen är utfärdad av behörig tjänsteman på den aktuella myndigheten (legalisering).

text: 4.2 Handlingar utfärdade av Civilstatusavdelningen och GAPAR

text: Inbördeskriget har inneburit att makten över det syriska territoriet inte längre utövas fullt ut av regimen. En stor del av befolkningen, både syriska medborgare och statslösa palestinier, har tvingats fly både inom landet och till andra länder. Många områden i Syrien har under kriget kontrollerats av oppositionella grupper som har tagit över administrationen av civilregistret. Idag fungerar endast cirka 140 av de tidigare 286 lokalkontoren tillhörande civilregistret och registret är inte systematiskt uppdaterat, vilket innebär att personer kan få ut handlingar med felaktiga uppgifter. I de palestinska flyktingläger där kriget har utkämpats fungerar inte längre GAPAR:s kontor. Dessutom är korruptionen fortsatt mycket utbredd i landet. Det finns därför en stor osäkerhet hur väl de kvarvarande lokalkontoren och GAPAR:s kontor fungerar.

text: Personer med ursprung i Syrien som kommer till Sverige visar inte sällan upp handlingar från det syriska civilregistret och GAPAR. Handlingarna har standardiserad utformning och utgörs oftast av relativt nya utdrag från civilregistret med uppgift om relationer till make och barn. Det förekommer även handlingar med datum utfärdade före krigsutbrottet 2011, både civilregisterutdrag och familjeböcker. Födelsebevis, vigselbevis, dödsbevis och andra utdrag från civilregistret och GAPAR är handlingar av enkel karaktär som har få eller inga säkringar. I vissa fall har Skatteverket upptäckt uppenbara brister och oklarheter i både nya och förmodat äldre handlingar.

text: Med anledning av situationen i Syrien och den osäkerhet som finns angående syriska handlingars tillförlitlighet kan Skatteverket inte avgöra om en syrisk handling är utfärdad av en behörig tjänsteman på den angivna myndigheten. Vid sådana förhållanden är det av största vikt att en handlings riktighet kan bekräftas genom legalisering. Eftersom inbördeskriget inte bara påverkat Civilstatusavdelningens lokalkontor och GAPAR:s kontor utan samtliga offentliga institutioner, bedömer Skatteverket att det inte är möjligt att säkerställa en syrisk handlings äkthet hos en högre myndighet.

text: I Skatteverkets handläggning, som är av summarisk karaktär, är utgångspunkten att myndighetens bedömning ska utgå från lätt konstaterbara fakta. Det är sökanden som har bevisbördan för att det förhållande som önskas registrerat faktiskt föreligger. I de fall registreringsunderlaget är bristfälligt eller oklarheter förekommer, ska någon registrering inte ske (

text: RÅ 2000 not. 122

text: ). Mot bakgrund av tillgänglig information får de rådande förhållandena i Syrien anses innebära mycket stor påverkan på och osäkerhet kring myndigheternas och den administrativa förvaltningens funktion i landet. Därmed är det inte för närvarande möjligt att genom ett summariskt förfarande avgöra om en uppvisad handling från det syriska Inrikesministeriets Civilstatusavdelning eller GAPAR är tillförlitlig. Detta gäller oavsett när handlingen uppges vara utfärdad.

text: Mot denna bakgrund anser Skatteverket att en handling som är utfärdad av det syriska Inrikesministeriets Civilstatusavdelning eller GAPAR normalt inte styrker en födelse, ett dödsfall, en civilståndsuppgift eller en relation till make, barn eller föräldrar. Någon registrering eller ändring av personuppgifter med stöd av syriska handlingar utfärdade av civilstatusavdelningen eller GAPAR kan därför normalt inte ske i folkbokföringen.

text: 4.34.3 Syriska passhandlingar

text: Migrationsverket har bedömt att det inte finns anledning att generellt ifrågasätta att syriska pass uppfyller kraven i

text: utlänningsförordningen (2006:97)

text: . Syriska pass styrker därför i regel innehavarens identitet i ärenden som prövas enligt

text: utlänningslagen (2005:716)

text: . Det kan dock finnas anledning att ifrågasätta ett syriskt pass, t.ex. om det framkommer indikationer på att passet är falskt, att handlingar som använts för att erhålla passet är falska, att passets använts av en annan person än innehavaren eller att passet är utfärdat av en myndighet som inte är behörig (Migrationsverket, Rättslig kommentar angående bedömning av syriska pass den 1 februari 2016, SR 03/2016).

text: Skatteverket delar Migrationsverkets bedömning. Enligt Skatteverket styrker normalt ett syriskt pass och ett syriskt resedokument för palestinier innehavarens identitet om det inte finns skäl att ifrågasätta passhandlingen i det enskilda ärendet. En syrisk passhandling ska visas upp i original för att Skatteverket ska kunna bedöma om handlingen är formellt riktig. Giltighetstiden för en syrisk passhandling är normalt sex år. En syrisk passhandling ska kontrolleras noggrant. För att en syrisk passhandling ska styrka innehavarens identitet så måste innehavaren ha ansökt om handlingen genom personlig inställelse vid en behörig syrisk myndighet. Finns det brister eller avvikelser i en syrisk passhandling så kan det innebära att innehavarens identitet inte anses styrkt. Detsamma gäller om det finns oklarheter om gällande rutiner har följts vid utfärdandet av passhandlingen. Framkommer det att ett syriskt pass är utfärdat i en provinshuvudstad som inte var under den syriska regimens kontroll vid utfärdandet anses passet inte vara utfärdat av behörig syrisk myndighet. Ett sådant pass styrker inte innehavarens identitet.

text: När en person flyttar till Sverige första gången kan Skatteverket registrera personuppgifter i folkbokföringen även om uppgifterna inte har styrkts med godtagbara handlingar. Det gäller endast om sökanden gjort sannolikt att uppgifterna är korrekta.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 423427-19/111

title: Upphävande av ställningstagandet Registrering i folkbokföringen av uppgifter om identitet, familj m.m. med stöd av handlingar från Syrien (Dnr 131 573440-16/111)

text: Ovan nämnda ställningstagande som publicerades den 21 april 2017 upphävs från och den 31 oktober 2019 på grund av ny information. Skatteverket har med anledning av detta publicerat ett nytt ställningstagande Registrering i folkbokföringen av uppgifter om identitet, familj m.m. med stöd av handlingar från Syrien den 31 oktober 2019 (Dnr

text: 202 423415-19/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 423539-17/111

nyckelord:
Inkomstskatt
Skattebetalning & borgenärsarbete

title: Lön under uppsägningstiden eller motsvarande är inte sjöinkomst om arbete inte utförs på fartyg i trafik

text: Nytt: 2018-01-16

text: Skatteverket har gjort ett förtydligande i bedömningen och sammanfattningen och lagt till frasen ”eller står till arbetsgivarens förfogande för tjänstgöring”.

text: 1 Sammanfattning

text: Lön som en arbetsgivare betalar till en tillsvidareanställd sjöman under den kollektivavtalsreglerade uppsägningstiden, ska inte anses utgöra sjöinkomst om sjömannen inte längre tjänstgör eller står till arbetsgivarens förfogande för tjänstgöring ombord på ett EES-handelsfartyg som används till övervägande del i fjärrfart eller närfart. Den del av uppsägningslönen som avser s.k. vederlagslön ska omfattas av reglerna för sjöinkomst. Om uppsägningslönen betalas ut som en klumpsumma i samband med att anställningen upphör, ska den inte anses utgöra sjöinkomst.

text: Om ett tidsbegränsat anställningsavtal förhindrar uppsägning trots att ett fartyg inte längre är i trafik och arbetsgivaren i stället beordrar personalen att under den kvarvarande anställningstiden arbeta med fartygsunderhåll eller iland, ska ersättning under denna tid inte anses utgöra sjöinkomst.

text: Ställningstagandet gäller från och med 1 januari 2018.

text: 2 Frågeställning

text: Frågor har ställts om ersättning under uppsägningstid eller motsvarande tid på fartyg som inte är i trafik kan beskattas enligt reglerna för sjöinkomst.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Med sjöman avses enligt

text: 3 § sjömanslagen (1973:282)

text: sådan arbetstagare som är anställd för fartygsarbete och som under den tid han eller hon tjänstgör ombord har befattning på fartyget.

text: Med sjöinkomst avses lön, förmåner, drickspengar och annan ersättning till den som enligt

text: sjömanslagen (1973:282)

text: anses som sjöman och som är anställd i rederiets tjänst på ett EES-handelsfartyg,

text: 64 kap. 3 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: Första stycket gäller bara om fartyget har en bruttodräktighet på minst 100 och till övervägande del används i fjärrfart eller närfart (

text: 64 kap. 3 § tredje stycket

text: IL).

text: Lön eller annan ersättning under en kortare väntetid till en sjöman som anställs för att tillträda en befattning på ett visst fartyg, anses som sjöinkomst av anställningen på fartyget (

text: 64 kap. 4 § första stycket

text: IL).

text: Annan ersättning omfattar också ersättning som betalas av annan än arbetsgivaren, t.ex. drickspengar. Även ersättning i annan form än pengar, t.ex. gåvor från passagerare, är skattepliktig inkomst och kan betraktas som sjöinkomst (

text: prop. 1995/96:227

text: 4 Bedömning

text: En arbetsgivare är enligt kollektivavtal normalt skyldig att betala ersättning till arbetstagare under uppsägningstiden. Detta gäller också för en sjöman som i sin anställning omfattas av reglerna för sjöinkomst. Om sjömannen under uppsägningstiden utför arbete eller står till arbetsgivarens förfogande ombord på fartyget som används till övervägande del i fjärr- eller närfart, ska även den ersättningen omfattas av reglerna för sjöinkomst. Om däremot ersättning betalas ut för en helt arbetsbefriad period eller för arbete med underhåll på ett fartyg som tagits ur trafik eller för annat arbete iland för arbetsgivarens räkning, ska reglerna för sjöinkomst inte tillämpas. Om ett tidsbegränsat anställningsavtal (t.ex. avtal om Tillfälligt Anställd Personal, TAP-avtal) förhindrar uppsägning trots att ett fartyg tagits ur trafik och arbetsgivaren i stället beordrar personalen att under kvarvarande anställningstid arbeta med fartygsunderhåll eller iland, ska ersättning under denna tid inte anses utgöra sjöinkomst.

text: En sjöman som arbetar ombord och omfattas av reglerna för sjöinkomst arbetar ofta enligt ett s.k. 1-1-system. Sjömannen arbetar en period och är därefter ledig under lika lång period. Lönen som betalas ut för den arbetsfria perioden, s.k. vederlagslön, ska omfattas av reglerna för sjöinkomst. Om uppsägningslön för en sjöman betalas ut trots att sjömannen inte längre arbetar ombord, ska den delen av uppsägningslönen som kan hänföras till vederlagslön räknas som sjöinkomst. Om hela uppsägningslönen betalas ut som en klumpsumma i samband med att arbetet ombord avslutats och ingen del av den kan hänföras till vederlagslön, ska lönen inte omfattas av reglerna för sjöinkomst.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 426413-18/111

title: Tillämplig artikel i det nordiska skatteavtalet vid beskattning av ombordanställda när fartyget saknar kontrakt och under ledighetsperioder

text: 1 Sammanfattning

text: Ett fartyg utför uppdrag på kontrakt från olika uppdragsgivare bl.a. inom oljeindustrin. En obegränsat skattskyldig sjöman med hemvist i Sverige tjänstgör på fartyget hela kalenderåret. Beroende på de kontrakt fartyget har och var arbetet geografiskt utförs så är olika artiklar i lag (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna (det nordiska skatteavtalet) tillämpliga på sjömannens lön. Det leder till att beskattningsrätten till inkomsterna fördelas mellan Danmark, Norge och Sverige. Under vissa perioder saknas kontrakt och fartyget ligger därför i hamn. Även under dessa perioder arbetar sjömannen ombord.

text: Skatteverket anser att huvudregeln för arbetsinkomster i enskild tjänst i artikel 15 punkt 1 ska tillämpas på sjömannens lön under de perioder då fartyget saknar kontrakt, alternativt undantaget i artikel 15 punkt 2 om förutsättningarna där är uppfyllda.

text: Sjömannen får även ersättning under sin lediga tid. Under arbetet ombord arbetar sjömannen in ledighetsperioderna men det går inte att säga att ersättningen under en viss ledighetsperiod alltid har tjänats in under den föregående arbetsperioden.

text: Skatteverket anser att om sjömannen inte kan visa under vilken period ledigheten har tjänats in får fördelningen av beskattningsrätten ske schablonmässigt. Om samma bestämmelse i skatteavtalet är tillämplig på ersättningen för alla arbetade perioder under ett kalenderår ska samma bestämmelse tillämpas även på all lön under ledigheterna under året. Om olika bestämmelser i skatteavtalet är tillämpliga under olika arbetsperioder under kalenderåret ska beskattningsrätten till lön under ledigheter fördelas enligt dessa bestämmelser i samma proportioner som ersättningen för arbetsperioderna.

text: 2 Frågeställning

text: En obegränsat skattskyldig sjöman med hemvist i Sverige arbetar på ett norskt fartyg för ett danskt rederi. Fartyget sysslar med transport av gods och passagerare för oljeindustrins räkning (supply) på nordisk och brittisk sockel samt till viss del seismiska undersökningar i samband med gasutvinning i Danmark. Fartyget saknar också periodvis kontrakt med någon uppdragsgivare och ligger då i hamn. Sjömannen arbetar även under dessa perioder ombord på fartyget.

text: Sjömannen arbetar på ett s.k. 1:1-system vilket innebär att hen arbetar ombord under en period och sedan normalt är ledig lika lång tid. Under den lediga tiden får hen lön.

text: Med anledning av att det är fråga om olika typer av uppdrag och arbetet utförs i olika länder fördelas beskattningsrätten till inkomsterna mellan Danmark, Norge och Sverige under de perioder då arbetet har utförts till sjöss. Detta beroende på att olika artiklar i skatteavtalet är tillämpliga.

text: Vilken bestämmelse i skatteavtalet ska tillämpas på ersättningen under den tid fartyget varit utan kontrakt?

text: Vilken bestämmelse ska tillämpas på ersättningen under ledigheterna?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Den som är obegränsat skattskyldig i Sverige är skattskyldig här för alla sina inkomster oavsett var de kommer ifrån (

text: 3 kap.

text: och

text: 8 §§

text: inkomstskattelagen

text: [1999:1229], IL).

text: Skatteavtal kan begränsa Sveriges rätt att beskatta inkomster som annars skulle ha beskattats här. I det följande avses det nordiska skatteavtalet (lag [1996:1512] om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna) om inte annat särskilt anges.

text: Sverige har enligt skatteavtalet ensamt rätt att beskatta inkomst av enskild tjänst hos den som har hemvist i Sverige och som utför arbete i Sverige eller i tredje land. Utförs arbetet i en annan avtalsslutande stat får inkomsten beskattas även där (artikel 15 punkt 1). Enligt metodartikeln avstår Sverige från sin beskattningsrätt som hemviststat om arbetet utförs i en annan avtalsslutande stat (artikel 25 punkt 6 b).

text: Om en person med hemvist i en avtalsslutande stat utför arbete i en annan avtalsslutande stat ska ersättningen endast beskattas i hemviststaten om personen vistas i arbetslandet högst 183 dagar under en tolvmånadersperiod, ersättningen betalas av en arbetsgivare som inte har hemvist i arbetslandet och ersättningen inte belastar ett fast driftställe som arbetsgivaren har i detta land (artikel 15 punkt 2).

text: Med internationell trafik avses transport med skepp eller luftfartyg utom då skeppet eller luftfartyget används uteslutande mellan platser i en avtalsslutande stat (artikel 3 punkt 1 h). Att bedömningen av om det är fråga om internationell trafik ska göras resa för resa framgår av kommentaren till artikel 3, punkterna 6.1. och 6.3 i OECD:s modellavtal.

text: Inkomst av arbete som utförs ombord på nordiskt fartyg i internationell trafik får enligt artikel 15 punkt 3, som har företräde framför övriga punkter i artikeln, beskattas i den anställdas hemviststat och i det land vars nationalitet fartyget har (flagglandet). Metodartikeln hindrar inte att Sverige beskattar en person med hemvist här för sådan inkomst (artikel 25 punkt 6). Sverige har dock ensidigt beslutat att tillämpa övergångsbestämmelsen i artikel 31 punkt 3 utan tidsbegränsning och att således avstå från beskattning på grund av hemvist i Sverige (6 § första stycket första meningen lag [1996:1512] om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna). I dessa fall avstår Sverige även från sin rätt till subsidiär beskattning enligt artikel 26 punkt 2 om beskattning inte sker i det andra landet (

text: 6 § första stycket andra meningen nämnda lag

text: Artikel 21 har företräde framför övriga artiklar i skatteavtalet förutom artikel 8. För att artikel 21 punkt 7 ska tillämpas ska den anställda ha hemvist i en avtalsslutande stat och utföra arbete i en annan avtalsslutande stat för en arbetsgivare som bedriver sådan verksamhet som avses i punkterna 1 och 2 (punkt 7 första stycket). Detta innebär att arbetsgivaren ska bedriva verksamhet i samband med förberedande undersökning, utforskning eller utnyttjande av kolväteförekomster utanför kusten i någon av de avtalsslutande staterna.

text: Av artikel 21 punkt 7 a) framgår att om inte förutsättningarna i punkterna c)-d) är uppfyllda så har arbetsstaten beskattningsrätt om arbetet pågår där mer än 30 dagar under en tolvmånadersperiod. Även den anställdas hemviststat har beskattningsrätt i dessa fall och dubbelbeskattning undanröjs enligt artikel 25. För en person med hemvist i Sverige som arbetar i enskild tjänst innebär det att inkomsten undantas från beskattning i Sverige enligt artikel 25 punkt 6 b). Om arbetet pågår i arbetsstaten högst 30 dagar sammanlagt under en tolvmånadersperiod har endast den anställdas hemviststat beskattningsrätt (artikel 26 punkt 1).

text: Artikel 21 punkt 7 c) innehåller ett undantag från punkt 7 a) när det gäller arbete ombord på skepp eller båt som avses i artikel 21 punkt 5. Av denna punkt framgår att det ska vara fråga om transport av personal eller materiel med skepp eller luftfartyg eller drift av bogserbåtar, försörjningsfartyg eller andra hjälpfartyg i samband med sådan verksamhet som beskrivs i punkt 1 och 2. Vid arbete ombord på skepp eller båt som avses i punkt 5 får inkomsten beskattas i den avtalsslutande stat där den person som använder skeppet eller båten har hemvist. Även den anställdas hemviststat har beskattningsrätt. För en person med hemvist i Sverige som arbetar i enskild tjänst innebär det att Sverige ska avräkna den utländska skatten (artikel 25 punkt 6 a).

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Lön under tid då arbete utförs ombord

text: Under den tid fartyget har kontrakt utförs olika typer av uppdrag och arbetet sker i olika länder. Olika artiklar i det nordiska skatteavtalet är därför tillämpliga på sjömannens inkomster vid arbetet ombord under dessa perioder. Från det brittiska skatteavtalet bortses här då det inte hindrar svensk beskattning när Sverige är hemviststat.

text: Skatteverket anser att oavsett vilken artikel som tillämpas under den tid fartyget har kontrakt så ska huvudregeln för arbetsinkomster i enskild tjänst i artikel 15 punkt 1 tillämpas under tid då fartyget saknar kontrakt. Alternativt ska undantaget i artikel 15 punkt 2 tillämpas om förutsättningarna där är uppfyllda. Grunden för att de särskilda reglerna för ombordanställda inte ska tillämpas är:

text: Under tid då fartyget saknar kontrakt kan sjömannens arbete inte anses ske i internationell trafik enligt definitionen i artikel 3 punkt 1 h) och omfattas därmed inte av artikel 15 punkt 3. Bakgrunden till detta är att bedömningen av om det är fråga om internationell trafik ska göras resa för resa och fartyget ska utföra transport under resan. När fartyget är utan kontrakt är det inte fråga om en resa och fartyget kan inte anses utföra någon transport.

text: Under tid då fartyget saknar kontrakt kan inte artikel 21 punkt 7 a) anses vara tillämplig eftersom arbetsgivaren inte bedriver sådan verksamhet som avses i punkterna 1 och 2 (punkt 7 första stycket), d.v.s. verksamhet i samband med förberedande undersökning, utforskning eller utnyttjande av kolväteförekomster utanför kusten i någon av de avtalsslutande staterna.

text: Under tid då fartyget inte har något kontrakt kan inte artikel 21 punkt 7 c) anses vara tillämplig eftersom sjömannen inte utför arbete ombord på fartyg som avses i artikel 21 punkt 5 då denna punkt avser fartyg som används i samband med förberedande undersökning, utforskning eller utnyttjande av kolväteförekomster. Ett fartyg utan kontrakt kan inte anses användas i samband med någon sådan verksamhet.

text: Under pågående kontraktstid kan det uppkomma perioder då fartyget inte utför något arbete utan väntar på ett nytt uppdrag från uppdragsgivaren. Den ersättning sjömannen får för arbete ombord under denna tid beskattas enligt samma artikel som gäller när uppdrag utförs under samma kontraktstid. Detta eftersom arbetsgivaren får anses bedriva samma verksamhet hela kontraktstiden.

text: Det kan inträffa att kontraktet innebär att olika typer av uppdrag utförs eller att uppdrag utförs i olika länder under kontraktstiden så att olika artiklar i skatteavtalet blir tillämpliga på sjömannens lön under samma kontraktstid. Om fartyget inte utför något uppdrag under delar av kontraktstiden ska beskattningsrätten till lönen under dessa tidsperioder fördelas enligt bestämmelserna i skatteavtalet i samma proportioner som ersättningen för de delar av kontraktsperioden då fartyget har uppdrag.

text: 4.2 Lön under ledighet

text: Under de perioder då arbete utförs ombord arbetar sjömannen mer än normal veckoarbetstid och kan därför sägas arbeta in ledighetsperioderna. Till detta kommer semesterledigheten. Arbetsperioderna och ledighetsperioderna behöver inte vara exakt lika långa utan kan variera under året så att en längre arbetsperiod följs av en kortare ledighet eller vice versa. Det går därför inte alltid att säga att ersättningen under en viss ledighetsperiod har tjänats in under någon viss bestämd arbetsperiod, till exempel den närmast föregående arbetsperioden. Om sjömannen inte kan visa under vilken period ledigheten har tjänats in får fördelningen av beskattningsrätten ske schablonmässigt.

text: Skatteverket anser att fördelningen då ska ske enligt följande. Om samma bestämmelse i skatteavtalet är tillämplig på ersättningen för alla arbetade perioder under ett kalenderår ska samma bestämmelse tillämpas även på all lön under ledighetsperioderna under året. Det gäller även om året inleds med en ledighetsperiod. Om olika bestämmelser i skatteavtalet är tillämpliga under olika arbetsperioder under kalenderåret ska beskattningsrätten till lönen under ledighetsperioderna fördelas enligt dessa bestämmelser i samma proportioner som ersättningen för arbetsperioderna.

text: 4.3 Exempel

text: En sjöman är obegränsat skattskyldig och är därför skattskyldig i Sverige för alla sina inkomster (

text: 3 kap. 8 §

text: IL). Sjömannen arbetar för ett danskt rederi på ett norskflaggat fartyg hela inkomståret. Sjömannen tjänstgör ombord på fartyget 180 dagar under inkomståret. De lediga dagarna har tjänats in löpande under inkomståret. Fartyget haft följande uppdrag.

text: Fartyget har haft kontrakt som inneburit supply på brittisk sockel under 72 dagar. Beskattningsrätten till sjömannens inkomst under kontraktstiden fördelas enligt artikel 15 punkt 3 eftersom det är fråga om internationell trafik. Det innebär att både Sverige och Norge (flaggland) får beskatta inkomsten. Metodartikeln hindrar inte Sveriges beskattningsrätt (artikel 25 punkt 6) men med stöd av artikel 31 punkt 3 och

text: 6 § lag (1996:1512)

text: om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna så avstår Sverige från sin beskattningsrätt. Inkomsten ska därför endast beskattas i Norge.

text: Fartyget har haft kontrakt som inneburit seismiska undersökningar i samband med gasutvinning i Danmark under 36 dagar. Eftersom det inte är fråga om arbete på fartyg som omfattas av artikel 21 punkt 5 (det är inte transport av passagerare eller materiel eller drift av bogserbåt, försörjningsfartyg eller annat hjälpfartyg) så gäller huvudregeln i 21 punkt 7 a). Danmark (arbetsstaten) har beskattningsrätt eftersom arbetet pågår där mer än 30 dagar under en tolvmånadersperiod. Även Sverige (den anställdas hemviststat) har beskattningsrätt men enligt metodartikeln (artikel 25 punkt 6 b) ska inkomsten undantas från beskattning i Sverige. Inkomsten ska därför endast beskattas i Danmark.

text: Fartyget har haft kontrakt som inneburit transport av gods och passagerare för oljeindustrins räkning (supply) på dansk sockel under 54 dagar. Under denna kontraktstid är artikel 21 punkt 7 c) tillämplig på inkomsten. Inkomsten får beskattas i Danmark (den avtalsslutande stat där den person som använder skeppet eller båten har hemvist) och även i Sverige (den anställdas hemviststat). Sverige ska avräkna den utländska skatten (artikel 25 punkt 6 a).

text: Fartyget har också saknat kontrakt under 18 dagar. Fartyget har då legat i hamn i Norge. Sjömannen har arbetat på fartyget även under dessa perioder. Fartyget kan under denna tid varken anses gå i internationell trafik (artikel 15 punkt 3) eller anses användas i samband med förberedande undersökning, utforskning eller utnyttjande av kolväteförekomster (artikel 21 punkt 7). Sjömannen har inte vistas i Norge över 183 dagar under tolvmånadersperioden, den danska arbetsgivaren har inte hemvist i Norge och har inte heller fast driftställe i Norge. Artikel 15 punkt 2 ska därför tillämpas på inkomsten vilket innebär att den endast ska beskattas i Sverige (hemviststaten).

text: Av sjömannens ersättning för de arbetade perioderna

text: ska 72 dagar endast beskattas i Norge (artikel 15 punkt 3)

text: ska 36 dagar endast beskattas i Danmark (artikel 21 punkt 7 a)

text: får 54 dagar beskattas både i Sverige och Danmark (artikel 21 punkt 7 c)

text: ska 18 dagar endast beskattas i Sverige (artikel 15 punkt 2)

text: Sjömannens lön för hela året uppgår till 730 000 SEK inklusive lönen för ledighetsperioderna. Beskattningsrätten till lönen under ledighetsperioderna ska fördelas på samma sätt som beskattningsrätten för de arbetade dagarna. Det innebär att av den totala ersättningen

text: ska 292 000 SEK ([72/180]x730 000) endast beskattas i Norge

text: ska 146 000 SEK ([36/180]x730 000) endast beskattas i Danmark.

text: får 219 000 SEK ([54/180]x730 000) beskattas både i Sverige och Danmark. Sverige ska avräkna dansk skatt

text: ska 73 000 SEK ([18/180]x730 000) endast beskattas i Sverige.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 428096-18/111

nyckelord:
Förvaltningsrätt & förfarande
Inkomstskatt

title: Deklarationsskyldighet för utländska juridiska personer som motsvarar svenska aktiebolag

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att skyldigheten för en utländsk juridisk person som motsvarar ett svenskt aktiebolag att lämna inkomstdeklaration regleras i

text: 30 kap. 4 § 3 skatteförfarandelagen

text: och inte i

text: 30 kap. 4 § 1 samma lag

text: . Det innebär att en sådan utländsk juridisk person måste ha skattepliktiga intäkter enligt

text: inkomstskattelagen

text: som under beskattningsåret har uppgått till sammanlagt minst 200 kronor för att vara deklarationsskyldig.

text: Upplysningsvis kan nämnas att utländska juridiska personer också kan vara deklarationsskyldiga enligt

text: 30 kap. 4 § 4 skatteförfarandelagen

text: 2 Frågeställning

text: Inkomstdeklaration ska bl.a. lämnas till ledning för att bestämma underlaget för att ta ut skatt enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. Fråga har uppkommit om deklarationsskyldigheten för en utländsk juridisk person som motsvarar ett svenskt aktiebolag regleras av första eller tredje punkten i

text: 30 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL. Första punkten reglerar deklarationsskyldigheten för bl.a. aktiebolag och är inte begränsad till svenska aktiebolag. De som är deklarationsskyldiga enligt första punkten ska alltid lämna inkomstdeklaration oavsett storleken på intäkterna. Tredje punkten reglerar deklarationsskyldigheten för andra juridiska personer än aktiebolag m.fl. Juridiska personer som omfattas av tredje punkten ska bara lämna deklaration om de skattepliktiga intäkterna under beskattningsåret har uppgått till sammanlagt minst 200 kronor. En utländsk juridisk person som motsvarar ett svenskt aktiebolag skulle kunna omfattas av både första och tredje punkten i

text: 30 kap. 4 §

text: SFL varför fråga har uppkommit om vad som gäller för dessa.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: En inkomstdeklaration för juridiska personer ska enligt

text: 30 kap. 4 §

text: SFL lämnas av

text: 1. aktiebolag, ekonomiska föreningar och sådana stiftelser, andra liknande subjekt eller andra tillgångsmassor som enligt stiftelseförordnande eller motsvarande bestämmelse har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss släkts, vissa släkters eller bestämda fysiska personers ekonomiska intressen,

text: 2. sådana ideella föreningar och registrerade trossamfund som avses i

text: 7 kap. 3 §

text: IL, om intäkterna under beskattningsåret har överstigit grundavdraget enligt 63 kap. 11 § den lagen,

text: 3. andra juridiska personer än sådana som avses i 1 och 2, med undantag för dödsbon och svenska handelsbolag, om de skattepliktiga intäkterna under beskattningsåret har uppgått till sammanlagt minst 200 kronor, och

text: 4. andra juridiska personer än dödsbon för vilka underlag för statlig fastighetsskatt, kommunal fastighetsavgift, avkastningsskatt på pensionsmedel eller särskild löneskatt på pensionskostnader ska fastställas.

text: Termer och uttryck som används i

text: skatteförfarandelagen

text: har samma betydelse och tillämpningsområde som i de lagar enligt vilka en skatt eller en avgift bestäms. Detta gäller dock inte om annat anges i denna lag (

text: 3 kap. 2 §

text: SFL).

text: Det finns ingen bestämmelse i

text: skatteförfarandelagen

text: om att även motsvarande utländska företeelser omfattas likt den som finns i

text: 2 kap. 2 §

text: IL. I förarbetena till

text: skatteförfarandelagen

text: finns emellertid ett exempel där bestämmelsen i

text: 3 kap. 2 §

text: SFL, läst tillsammans med

text: 2 kap. 2 §

text: IL, innebär att utländska motsvarigheter till aktiebolag, handelsbolag och ekonomiska föreningar omfattas av bestämmelserna om förseningsavgift (jfr

text: prop. 2010/11:165 s. 932

text: f.).

text: 4 Bedömning

text: Frågan gäller skyldigheten för utländska juridiska personer som motsvarar svenska aktiebolag att lämna inkomstdeklaration. Första punkten i

text: 30 kap. 4 §

text: SFL reglerar deklarationsskyldigheten för aktiebolag och anger inte specifikt att det är fråga om svenska aktiebolag. Det finns ingen bestämmelse i

text: skatteförfarandelagen

text: 2 kap. 2 §

text: IL. I förarbetena till

text: skatteförfarandelagen

text: finns emellertid ett exempel där

text: 3 kap. 2 §

text: SFL, läst tillsammans med

text: 2 kap. 2 §

text: IL, medför att utländska motsvarigheter till aktiebolag omfattas av bestämmelserna om förseningsavgift. Skatteverket anser dock att en sådan tolkning inte är rimlig i fråga om deklarationsskyldighet. Det skulle nämligen innebära att alla utländska motsvarigheter till svenska aktiebolag skulle vara deklarationsskyldiga även om de inte har några intäkter som är skattepliktiga i Sverige. Ett sådant generellt krav på deklarationsskyldighet faller utanför svensk jurisdiktion och kan därför inte vara avsett. Skatteverket anser därför att utländska juridiska personers deklarationsskyldighet regleras i tredje punkten i

text: 4 §

text: eftersom deklarationsskyldigheten i den punkten är beroende av storleken på de skattepliktiga intäkterna. Det innebär att en utländsk juridisk person som motsvarar ett svenskt aktiebolag måste ha skattepliktiga intäkter enligt

text: inkomstskattelagen

text: 30 kap. 4 § 4

text: SFL (underlag för fastighetsskatt, avkastningsskatt m.m.) även om de inte har några skattepliktiga intäkter.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 428288-17/111

title: Avgifter vid kortbetalningar, mervärdesskatt

text: Nytt: 2022-01-28

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2022-01-28, dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: Det är fråga om en omsättning av en tjänst när en kortinnehavare av en kortutgivare får tillgång till ett kort och kortinnehavaren betalar en ersättning för detta (vanligtvis som en årsavgift). Vidare är det fråga om en ersättning för en tjänst, det vill säga en omsättning, när en kortinlösare får ersättning av betalningsmottagaren för sin inlösentjänst. Båda dessa omsättningar är enligt Skatteverket sådana betaltjänster som omfattas av undantag från skatteplikt.

text: Skatteverket anser att den avgift som betalas mellan kortutgivaren och kortinlösaren, den så kallade mellanbanksavgiften, inte utgör ersättning för någon tjänst som kortutgivaren har tillhandahållit till kortinlösaren. Det är därför inte fråga om någon omsättning.

text: 2 Frågeställning

text: Kortbaserade betalningstransaktioner är ett samlingsuttryck för de transaktioner som sker när någon betalar med sitt betal- eller kreditkort. Sådana betalningsordningar kallas också kortnätverk.

text: Den första frågan är om de olika avgifterna vid kortbetalningar mervärdesskattemässigt är ersättningar för varor eller tjänster det vill säga omsättningar. Den andra frågan blir då om omsättningar är dessa då skattepliktiga eller undantagna från skatteplikt.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Omsättning

text: Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap, i den utsträckning den beskattningsbara personen inte är befriad från skatt för omsättningen (

text: 1 kap. 1 § första stycket 1 mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML).

text: Med omsättning förstås att en vara överlåts mot ersättning eller att en tjänst utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon mot ersättning (

text: 2 kap. 1 §

text: ML).

text: Motsvarande bestämmelser i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet) finns i artiklarna 2.1

text: a

text: och

text: c

text: och

text: Ett tillhandahållande av tjänster mot ersättning ska grunda sig på ett rättsligt förhållande mellan den som tillhandahåller tjänsten och köparen (

text: , Tolsma, punkterna 13-14).

text: Det måste finnas ett direkt samband mellan den tjänst som tillhandahålls och det motvärde som erhålls. Värdet måste kunna uttryckas i pengar och representera ett subjektivt värde för att ett tillhandahållande av tjänst ska föreligga (154/80, Aardappelenbewaarplaats, punkterna 12-13).

text: 3.2 Skatteplikt

text: Från skatteplikt undantas omsättning av bank- och finansieringstjänster samt sådan omsättning som utgör värdepappershandel eller därmed jämförlig verksamhet. Med bank- och finansieringstjänster avses inte notariatverksamhet, inkassotjänster, administrativa tjänster avseende factoring eller uthyrning av förvaringsutrymmen (3 kap. 9 § första och andra stycket ML).

text: Medlemsstaterna ska undanta transaktioner, inkluderat förmedling, som rör spar- och transaktionskonton, betalningar, överföringar, fordringar, checkar och andra överlåtbara skuldebrev, med undantag av indrivning av fordringar (artikel 135.1 d i mervärdesskattedirektivet).

text: Undantagen för tjänster rörande betalningar och överföringar kan bara avse transaktioner som vid en helhetsbedömning utgör en avgränsad enhet och som medför att de funktioner som är specifika och väsentliga för den aktuella tjänsten fullgörs (

text: Bookit punkt 39).

text: De specifika och väsentliga kännetecknen för en överföring som undantas från skatteplikt är att det är fråga om en tjänst som medför en ändring i den befintliga rättsliga och finansiella ställningen mellan betalaren och mottagaren eller mellan dessa och deras respektive bank. Det ska vara fråga om tjänster som har som verkan att medel överförs. Det ska inte vara fråga om tjänster som enbart avser de tekniska aspekterna. Samma bedömning som görs för överföringar ska göras för betalningar (

text: SDC punkterna 50 och 53 samt

text: CSC Financial Services punkt 26).

text: 4 Bedömning

text: Den i Sverige vanligaste formen av betalningsordning vid kortbetalningar är så kallad fyrpartsbetalningsordning. De fyra parterna är kortinnehavaren, kortutgivaren, kortinlösaren och betalningsmottagaren. Kortutgivaren och kortinlösaren är anslutna till olika kortnätverk till exempel MasterCard eller VISA. Det är kortnätverket som äger varumärket och bestämmer regler för ersättning och kortkontroll med mera.

text: Kortinnehavaren får genom avtal med sin kortutgivare tillgång till ett kort, vanligtvis mot en årsavgift. När en betalningstransaktion genomförs betalar betalningsmottagaren en avgift till kortinlösaren. Dessutom betalar kortinlösaren en avgift till kortutgivaren.

text: Bild: Avgifter i fyrpartsbetalningsordning

text: 4.1 Omsättning

text: Det är fråga om en omsättning när kortinnehavaren av kortutgivaren ges möjlighet att använda kortet för att genomföra betalningar och kortinnehavaren betalar en ersättning för detta (vanligtvis som en årsavgift). Vidare är det fråga om en ersättning för en tjänst, det vill säga en omsättning, när kortinlösaren får ersättning av betalningsmottagaren för sin inlösentjänst.

text: Avgiften som betalas av kortinlösaren till kortutgivaren tas normalt ut på grund av ett ramavtal som tecknats med kortnätverket. Denna ersättning kallas för mellanbanksavgift. Avgiften tas enligt Skatteverkets bedömning ut av en annan anledning än ett avtal mellan parterna om en specifik tjänst som betalningen är ersättning för. Avgiften är i stället ett sätt att fördela de tekniska kostnaderna för transaktionerna mellan kortutgivarna och kortinlösarna i kortnätverket. Det är fråga om en avgift som tas ut för att balansera de tekniska kostnader som kortutgivarna och kortinlösarna har inom kortnätverket. Denna hantering är en skyldighet respektive en rättighet för de som ingår i kortnätverket.

text: Skatteverket gör bedömningen att den avgift som betalas mellan kortutgivaren och kortinlösaren inte är ersättning för någon tjänst som kortutgivaren har tillhandahållit till kortinlösaren. Det är därför inte fråga om någon omsättning mervärdesskattemässigt.

text: Vissa kort utfärdas av en bank i samarbete med ett större säljföretag vars namn och logotyp finns på kortet. Sådana kort brukar kallas co-branded cards. Det förekommer i sådana fall att en utgivande bank har tecknat avtal med ett säljföretag som inte är part i ett ramavtal som tecknats med kortnätverket. Mellanbanksavgiften skickas då vidare från den utgivande banken till säljföretaget. Skatteverket anser att inte heller denna avgift är ersättning för någon tjänst. Detta gäller under förutsättning att det inte kan visas att det finns ett avtal om en tjänst mellan parterna som mellanbanksavgiften kan anses vara ersättning för.

text: 4.2 Skatteplikt

text: Samtliga omsättningar är skattepliktiga om de inte omfattas av ett särskilt undantag från skatteplikt. En bedömning ska göras om de olika omsättningarna i samband med kortbetalningar är sådana betaltjänster som ska undantas från skatteplikt.

text: För att det ska vara en betaltjänst ska det vara fråga om en tjänst som medför en ändring i den befintliga rättsliga och finansiella ställningen mellan betalaren och mottagaren eller mellan dessa och deras respektive bank. Det är just ändringar av den rättsliga och ekonomiska ställningen som är de specifika och väsentliga kännetecknen för en betaltjänst.

text: De omsättningar som görs vid kortbetalningar i en fyrpartbetalningsordning avser sådana tjänster som medför att konton eller andra finansiella redovisningar med liknande funktion debiteras eller krediteras. Det är således fråga om tjänster som medför en ändring i den befintliga rättsliga och finansiella ställningen för de parter som berörs vid kortbetalningen. Omsättningen när kortinnehavaren mot ersättning till kortutgivaren ges möjlighet att använda kortet för att genomföra betalningar och omsättningen när kortinlösaren får ersättning från betalningsmottagaren för sin inlösen är därför sådana betaltjänster som omfattas av undantag från skatteplikt.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 428848-17/111

text: Nytt: 2019-05-27

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Tillhandahållanden av tjänster mellan ett företags etablering i Sverige och en utländsk mervärdesskattegrupp där företaget är medlem, dnr

text: 202 177887-19/111

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att i de fall ett företag ingår i en utländsk mervärdeskattegrupp kan företagets svenska etablering antingen ses som en självständig beskattningsbar person i förhållande till den mervärdesskattegruppen eller vara en del av den utländska mervärdesskattegruppen. Bedömningen av den svenska etableringens självständighet i förhållande till den utländska mervärdesskattegruppen ska göras utifrån reglerna i det land där gruppen är bildad.

text: Om ett EU-land har regler som innebär att endast etableringar som finns inom det landet kan ingå i en mervärdesskattegrupp som är bildad där så ska den svenska etableringen inte anses vara en del av mervärdesskattegruppen. Det innebär att tillhandahållanden av tjänster som görs mot ersättning mellan den svenska etableringen och den utländska mervärdesskattegruppen utgör omsättningar. Om reglerna i ett EU-land innebär att de mervärdesskattegrupper som är bildade där inte är territoriellt begränsade på det sättet ska den svenska etableringen anses ingå som en del av den utländska mervärdesskattegruppen. Det innebär att transaktioner mellan den svenska etableringen och den utländska mervärdesskattegruppen inte ska ses som omsättningar.

text: Motsvarande bedömningar ska göras när den utländska mervärdesskattegruppen har bildats i ett land utanför EU. En förutsättning för detta är dock att samma rättsverkningar gäller för en sådan mervärdesskattegrupp som för en mervärdesskattegrupp som har bildats enligt EU-reglerna.

text: 2 Frågeställning

text: Svenska mervärdesskattegrupper omfattar inte gruppmedlemmarnas fasta etableringsställen utanför Sverige. Enligt rättspraxis är ett sådant etableringsställe en egen beskattningsbar person i förhållande till gruppen. Transaktioner mellan mervärdesskattegruppen och ett sådant etableringsställe kan därför utgöra omsättning. Frågan är vad som gäller vid transaktioner mellan en utländsk mervärdesskattegrupp och ett fast etableringsställe i Sverige som tillhör ett företag som är medlem i en sådan grupp. Ställningstagandet behandlar inte situationer då etableringen i Sverige är medlem i en svensk mervärdesskattegrupp.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Med beskattningsbar person avses den som, oavsett på vilken plats, självständigt bedriver en ekonomisk verksamhet, oberoende av dess syfte eller resultat (

text: 4 kap. 1 § första stycket mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML, och

text: artikel 9.1 första stycket i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Två eller flera beskattningsbara personer får vid tillämpningen av bestämmelserna i ML under vissa förutsättningar anses som en enda beskattningsbar person, en mervärdesskattegrupp. Den verksamhet som mervärdesskattegruppen bedriver anses som en enda verksamhet (

text: 6 a kap. 1 §

text: ML).

text: I en mervärdesskattegrupp får endast ingå en beskattningsbar persons fasta etableringsställe i Sverige (

text: 6 a kap. 2 §

text: ML).

text: Med omsättning av tjänst förstås bland annat att en tjänst mot ersättning utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon (

text: 2 kap. 1 § tredje stycket 1

text: ML). Motsvarande bestämmelse finns i artikel 2.1 c i mervärdesskattedirektivet.

text: Vid omsättning av telekommunikationstjänster, radio- och tv-sändningar och elektroniska tjänster som görs av en mervärdesskattegrupp i ett annat EU-land och som ska redovisas enligt den särskilda unionsordningen, är det mervärdesskattegruppen som är skattskyldig (

text: 1 kap. 2 § första stycket 1 a

text: ML).

text: Varje medlemsland har möjlighet att anse som en beskattningsbar person sådana personer som är etablerade i medlemslandet och som är nära förbundna med varandra genom finansiella, ekonomiska och organisatoriska band. Detta gäller trots att de är rättsligt oberoende. Ett medlemsland som använder denna möjlighet att införa regler om en mervärdesskattegrupp får anta de åtgärder som är nödvändiga för att förhindra skatteundandragande (artikel 11 i mervärdesskattedirektivet).

text: Klassificeringen som en enda beskattningsbar person innebär att medlemmarna i mervärdesskattegruppen inte längre separat kan underteckna mervärdesskattedeklarationer och inte heller, vare sig inom eller utom gruppen, identifieras som beskattningsbara personer. Detta eftersom enbart mervärdesskattegruppen, i egenskap av enda beskattningsbara person, är behörig att underteckna sådana deklarationer. Under sådana omständigheter ska de tjänster som en utomstående tillhandahåller en medlem i en mervärdesskattegrupp, i mervärdesskattehänseende, anses ha tillhandahållits själva mervärdesskattegruppen och inte dess medlem (

text: , Skandia America, punkten 29).

text: Ett tillhandahållande av en tjänst är beskattningsbart endast om det mellan den som tillhandahåller tjänsten och den som köper den föreligger ett rättsförhållande som innebär ett ömsesidigt utbyte av prestationer. För att kunna avgöra om det föreligger ett sådant rättsförhållande ska det prövas om ett fast etableringsställe bedriver självständig verksamhet i förhållande till en annan etablering inom företaget. Olika etableringar har inte denna självständighet när de ingår i en och samma beskattningsbara person (

text: , FCE Bank, punkterna 34-37).

text: När ett medlemsland tillämpar regler om mervärdesskattegrupper ska de tjänster som en utomstående tillhandahåller en medlem i en mervärdesskattegrupp anses ha tillhandahållits själva mervärdesskattegruppen och inte dess medlem. Tjänster som en huvudetablering i ett land utanför EU tillhandahåller sitt etableringsställe belägen i en medlemsstat utgör beskattningsbara transaktioner när etableringsstället ingår i en mervärdesskattegrupp under förutsättning att bolaget och dess fasta etableringsställe inte kan anses utgöra en enda beskattningsbar person (

text: , Skandia America, punkterna 30-32).

text: Högsta förvaltningsdomstolen har fastställt ett förhandsbesked som innebär att en mervärdesskattegrupp är förvärvare av de tjänster som en etablering i utlandet tillhandahåller till en annan etablering i Sverige som ingår i samma företag när etableringen i Sverige är medlem i en mervärdesskattegrupp här i landet. Det fasta etableringsstället har skilts från etableringen utomlands genom sitt inträde i den svenska mervärdesskattegruppen (

text: HFD 2015 ref. 22

text: Högsta förvaltningsdomstolen har avvisat en begäran om förhandsbesked som rörde transaktioner mellan ett bolags svenska filial och samma bolags säte i Irland. Som förutsättning för ansökan angavs att bolaget ingår i en irländsk mervärdesskattegrupp. Högsta förvaltningsdomstolen ansåg att de uppgifter som lämnats om den irländska mervärdesskattegruppen och den irländska regleringen inte gav ett så säkert underlag att de frågor som ställts i ansökan kunde besvaras (beslut i mål 1127-17 meddelat den 27 september 2017).

text: Mervärdesskattekommittén har med stor majoritet efter sitt 105:e möte antagit riktlinjer med anledning av domen i

text: mål C-7/13

text: , Skandia America. Stor majoritet betyder att mellan 19 och 23 medlemsländer har ställt sig bakom riktlinjerna. Riktlinjerna innebär bland annat att en transaktion mellan olika etableringar inom ett företag ska ses som en omsättning om endast en av etableringarna ingår i en mervärdesskattegrupp. Detta eftersom etableringen som ingår i mervärdesskattegruppen är en del av en annan beskattningsbar person mervärdesskattemässigt. Det har ingen betydelse om etableringen finns inom eller utom EU. Mervärdesskattekommitténs riktlinjer är inte bindande för medlemsländerna.

text: 4 Bedömning

text: Begreppet beskattningsbar person omfattar alla som självständigt bedriver en ekonomisk verksamhet. Vem som har ställning som beskattningsbar person är beroende av bland annat associationsrättsliga, avtalsrättsliga och skatterättsliga lagar i olika länder. En person i ett annat EU-land som har ställning som beskattningsbar person på grund av lagstiftningen i det landet bör enligt Skatteverkets bedömning normalt ses som en beskattningsbar person även vid bedömningen av om en omsättning föreligger enligt ML. Det kan röra sig om juridiska personer med en associationsrättslig status som inte återfinns i svensk lagstiftning. Det kan också röra sig om en mervärdesskattegrupp som har bildats i ett annat EU-land enligt nationella regler som bygger på artikel 11 i mervärdesskattedirektivet.

text: ML innehåller inga bestämmelser om utländska mervärdesskattegrupper, med undantag för bestämmelsen om skattskyldighet vid omsättning av bland annat elektroniska tjänster i vissa fall. Den territoriella begränsningen i

text: 6 a kap. 2 §

text: ML är bara tillämplig på grupper som har bildats enligt

text: 6 a kap.

text: ML och inte på grupper som har bildats enligt regler som ett annat land har antagit genom att utnyttja valmöjligheten i artikel 11 i mervärdesskattedirektivet.

text: Skatteverket anser att i de fall ett företag ingår i en utländsk mervärdeskattegrupp kan företagets svenska etablering antingen ses som en självständig beskattningsbar person i förhållande till mervärdesskattegruppen eller vara en del av den utländska mervärdesskattegruppen. Bedömningen av etableringens självständighet i förhållande till gruppen ska göras utifrån reglerna i det land där den utländska mervärdesskattegruppen är bildad.

text: Om ett EU-land, såsom Sverige, har regler som innebär att endast etableringar som finns inom det landet kan ingå i en mervärdesskattegrupp som är bildad där så ska den svenska etableringen inte anses vara en del av den utländska mervärdesskattegruppen vid tillämpningen av

text: 2 kap. 1 §

text: ML. Det innebär att tillhandahållande av tjänster som görs mot ersättning mellan den svenska etableringen och den utländska mervärdesskattegruppen är omsättningar enligt ML.

text: Om ett EU-land inte begränsar sina mervärdesskattegrupper territoriellt ingår också medlemmarnas etableringar i andra länder i gruppen. Den svenska etableringen ska då anses ingå som en del av den utländska mervärdesskattegruppen vid tillämpningen av

text: 2 kap. 1 §

text: ML. Det innebär att transaktioner mellan den svenska etableringen och den utländska mervärdesskattegruppen inte ska ses som omsättningar.

text: Motsvarande bedömningar ska göras när den utländska mervärdesskattegruppen har bildats i ett land utanför EU. En förutsättning för detta är dock att samma rättsverkningar gäller för en sådan mervärdesskattegrupp som för en mervärdesskattegrupp som har bildats i ett EU-land med stöd i den valmöjlighet som medlemsländerna har enligt artikel 11 i mervärdesskattedirektivet. Sådana grupper utmärks framför allt av att transaktioner mellan medlemmarna i gruppen inte ses som omsättningar. De utmärks också av att de företag eller etableringar som ingår i gruppen har ett gemensamt registreringsnummer till mervärdesskatt och lämnar en gemensam deklaration för mervärdesskatt.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 430289-18/111

title: Återkallat ställningstagande – Beskattning av uppskovsbelopp vid andelsbyte och kapitalvinst vid framskjuten beskattning när mottagna aktier ärvs av en begränsat skattskyldig person

text: Skatteverket återkallar ställningstagande 2008-12-01, dnr

text: 131 705981-08/111

text: , om beskattning av uppskovsbelopp vid andelsbyte och kapitalvinst vid framskjuten beskattning när de mottagna andelarna ärvs av en begränsat skattskyldig person.

text: Anledningen till återkallelsen är att lagstiftningen har ändrats genom att

text: 3 kap. 19 a § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: införts och p.g.a. Högsta förvaltningsdomstolens syn i

text: RÅ 2010 not. 84

text: . (Jfr Skatteverkets ställningstagande 2014-02-11, dnr

text: 131 86227-14/111

text: , Beskattning av vinst på bortbytta och mottagna andelar efter andelsbyte när flytt sker från Sverige eller EES.)