identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 342951-15/111

nyckelord:
Bokföring & redovisning
Inkomstskatt

title: Omräkning av utländska filialer

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstagande 2014-10-28, ”Omräkning av utländska filialer” med dnr

text: 131 352544-14/111

text: , som har upphävts. Ändringarna innebär att kursdifferenser på monetära företagsinterna poster i avsnitt 4.5 inte ska ingå i beskattningsunderlaget.

text: Sammanfattning

text: Ett företag som tillämpar internationell redovisning ska vid omräkning av utländsk filial tillämpa RFR 2, Redovisning för juridiska personer, och därigenom IAS 21, Effekterna av ändrade valutakurser. Enligt IAS 21 ska filialens tillgångar och skulder räknas om till balansdagens valutakurs. Intäkter och kostnader ska räknas om till transaktionsdagens valutakurs. Det innebär att det uppkommer valutakursdifferenser mellan resultat- och balansräkning och mellan ingående och utgående värden i balansräkningen. För den skattemässiga inkomstberäkningen har det ingen betydelse om valutakursdifferensen redovisas i resultaträkningen eller direkt mot eget kapital.

text: För poster som ryms i

text: 14 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL påverkar en omräkning till balansdagens valutakurs det skattemässiga värdet.

text: Poster som omfattas av

text: 14 kap. 8 §

text: IL ska räknas om till valutakursen på balansdagen. En sådan värdering sammanfaller med god redovisningssed. Kapitaltillgångar som inte ryms i

text: 14 kap. 8 §

text: IL ska vid beskattningen inte räknas om till balansdagens kurs. På dessa tillgångar kommer det inte vara överensstämmelse mellan de skattemässiga och redovisningsmässiga värdena eftersom de redovisningsmässiga värdena räknas om till balansdagens valutakurs.

text: För att räkenskapsenlig avskrivningsmetod enligt reglerna i

text: 18 kap.

text: IL ska kunna tillämpas ska värderingen i räkenskaperna stämma överens med den skattemässiga värderingen. En omräkning enligt IAS 21 kommer innebära att värdena inte stämmer överens. För att ett företag med en filial inom EES-området ska kunna tillämpa räkenskapsenlig avskrivningsmetod anser Skatteverket att ett sådant företag får tillämpa de principer som gäller för företag som har sin redovisning i euro (Se Skatteverkets ställningstagande, 2014-10-28, Avskrivning på inventarier i utländsk filial inom EES-området, dnr

text: 131 337900-14/111

text: Enligt IAS 21 ska kursdifferenser hänförliga till monetära företagsinterna poster inte elimineras eftersom de exponerar företaget för valutakursfluktuationer. Dessa poster utgör inte fordringar eller skulder i den juridiska personen. Därför ska valutakursdifferenser hänförliga till dessa poster inte räknas med i det skattemässiga resultatet.

text: Lager av finansiella instrument värderas skattemässigt antingen till det verkliga värdet eller till det samlade anskaffningsvärdet. Dessa regler är frikopplade från värderingen i räkenskaperna. Även om instrumentet inte omfattas av

text: 14 kap. 8 §

text: IL medför bestämmelserna i

text: 17 kap. 2 §

text: IL att anskaffningsvärdet ska räknas om till valutakursen på balansdagen.

text: Frågeställning

text: Ett svenskt företag som bedriver verksamhet utomlands i form av en filial med en annan redovisningsvaluta än verksamheten i Sverige ska räkna in den utländska verksamheten i sin svenska redovisning omräknat till företagets svenska redovisningsvaluta. Frågan är hur dessa omräkningar påverkar den skattemässiga inkomstberäkningen. Frågan begränsas till företag som tillämpar internationella redovisningsstandarder i sin årsredovisning.

text: Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Redovisning

text: Ett företag som tillämpar internationella redovisningsstandarder i enlighet med artikel 4 i den s.k. IAS-förordningen, (

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002

text: om tillämpning av internationella redovisningsstandarder), ska räkna in filialens resultat- och balansräkning i sitt årsbokslut med tillämpning av IAS 21, Effekterna av ändrade valutakurser. Detsamma gäller för de företag som valt att tillämpa internationella redovisningsstandarder med stöd av

text: 7 kap. 33 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: , ÅRL. Hur IAS 21 ska tillämpas i juridisk person framgår av RFR 2, Redovisning för juridiska personer, från Rådet för finansiell rapportering. Av RFR 2 framgår att IAS 21 ska följas med vissa undantag. Bland annat får inte de finansiella rapporterna presenteras i valfri valuta utan i stället ska

text: 2 kap. 6 §

text: ÅRL tillämpas som innebär att de finansiella rapporterna ska presenteras i företagets redovisningsvaluta enligt

text: 4 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078)

text: , BFL. Företagets redovisningsvaluta ska utgöras av svenska kronor eller euro med undantag för en filials räkenskaper i annat land som får ha sin redovisning i en valuta som i det landet godtas som redovisningsvaluta.

text: 3.1.1 IAS 21 Effekterna av ändrade valutakurser

text: Enligt p. 18 i IAS 21 ska resultatet och den finansiella ställningen för en filial som ingår i det rapporterande företaget och vars redovisningsvaluta skiljer sig ifrån företagets redovisningsvaluta räknas om i enlighet med punkterna 38-50.

text: Av p. 39 framgår att filialens tillgångar och skulder ska räknas om till stängningskursen per balansdagen. Intäkter och kostnader ska räknas om till växelkurserna vid dagen för transaktionerna. Under förutsättning att valutakurserna inte varierar betydande kan av praktiska skäl en kurs som utgör en approximation av transaktionsdatumens valutakurser användas vid omräkning av intäkter och kostnader.

text: De valutakursdifferenser som uppkommer är en följd av att resultatposter räknas om till transaktionsdagens kurs medan tillgångar och skulder räknas om till balansdagens kurs, och att tillgångar och skulder som fanns såväl vid årets början som vid dess slut räknas om till en balansdagskurs vid årets slut som skiljer sig från den vid årets början. Dessa valutakursdifferenser ska inte ingå i resultatet utan redovisas och ackumuleras som en separat komponent i eget kapital fram till att filialen avyttras (p. 41).

text: Företagsinterna poster i resultat- och balansräkningar ska elimineras. Kursdifferenser hänförliga till monetära företagsinterna poster ska dock inte elimineras. De företagsinterna monetära posterna representerar ett åtagande att växla från en valuta till en annan och exponerar företaget för valutakursfluktuationer (p. 45). Kursdifferenserna hänförliga till dessa poster redovisas i resultaträkning om inte den monetära posten utgör en del av företagets nettoinvestering i utlandsverksamheten. En nettoinvestering i utlandsverksamheten är en post för vilken reglering vare sig är planerad eller trolig inom en överskådlig tid. Normala kundfordringar och leverantörsskulder är ingen nettoinvestering i en utlandsverksamhet. En kursdifferens hänförlig till en nettoinvestering i utlandsverksamhet ska enligt RFR 2 redovisas i en fond för verkligt värde istället för i resultaträkningen.

text: Enligt p. 48 ska de ackumulerade kursdifferenserna i det egna kapitalet omföras från eget kapital till resultaträkningen när vinsten eller förlusten redovisas vid en avyttring av filialen.

text: 3.2 Beskattning

text: Kursvinster och kursförluster är skattepliktiga respektive avdragsgilla enligt de allmänna bestämmelserna i 15 kap. 1 § respektive

text: 16 kap. 1 §

text: IL.

text: Resultat av näringsverksamheten ska enligt

text: 14 kap. 2 §

text: IL beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. Inkomster ska tas upp som intäkt och utgifter dras av som kostnad det beskattningsår de hänför sig till enligt god redovisningssed, om inte annat är särskilt föreskrivet i lag.

text: Enligt

text: 14 kap. 8 §

text: IL ska fordringar, skulder, avsättningar och kontanter i utländsk valuta, som inte tas upp till det verkliga värdet enligt 17 kap. 20 §, värderas till kursen vid beskattningsårets utgång. Det innebär att orealiserade vinster eller förluster till följd av ändrade valutakurser ska påverka det skattemässiga resultatet. Finns det terminskontrakt eller någon annan valutasäkringsåtgärd, ska posten tas upp till det värde som motiveras av valutasäkringen under förutsättning att samma värde används i räkenskaperna och värderingen är i enlighet med god redovisningssed.

text: Bestämmelsen i

text: 14 kap. 8 §

text: IL har en generell utformning och gäller alla slag av fordringar i näringsverksamhet oavsett om fordringarna klassificeras som kapitaltillgångar eller rörelsefordringar. Regeln är inte beroende av hur företaget har redovisat posterna. Oavsett om företaget beaktat kursändringar i räkenskaperna eller inte ska balansdagens valutakurser tillämpas vid den skattemässiga inkomstberäkningen.

text: Förutom den särskilda skatterättsliga regeln om effekter av ändrade valutakurser i

text: 14 kap. 8 §

text: IL, finns en regel i

text: 48 kap. 17 §

text: IL om justering av omkostnadsbeloppet som avser fordringar som skattemässigt utgör kapitaltillgångar.

text: Bedömning

text: Resultaträkningen räknas om till transaktionsdagens kurs alternativt genomsnittskurs för en period och balansräkningen till balansdagens kurs, i enlighet med IAS 21. Den omräknade resultaträkningen och balansräkningen är utgångspunkten för beskattningen i enlighet med

text: 14 kap. 4 §

text: IL. Därefter sker justeringar i de fall posterna omfattas av särskilda skatteregler i IL. För den skattemässiga inkomstberäkningen har det ingen betydelse om valutakurs-differensen redovisas i resultaträkningen eller direkt mot eget kapital.

text: 4.1 Poster som omfattas av

text: 14 kap. 2 §

text: IL

text: Enligt IAS 21 ska tillgångar och skulder vid årets utgång räknas om till balansdagens kurs när de tas in i ägarföretagets räkenskaper. Det innebär bland annat att poster som ryms i

text: 14 kap. 2 §

text: IL där beskattningen styrs av god redovisningssed (kopplade poster) vid beskattningen ska värderas till valutakursen på balansdagen. Det skattemässiga värdet på dessa poster bestäms till värdet i den utländska valutan omräknat till valutakursen på balansdagen. Detta följer av att det, utöver de kopplade poster som omfattas av värderingsregeln i

text: 14 kap 8 §

text: IL, saknas särskilda skatterättsliga regler för hur posterna ifråga ska värderas och att en värdering enligt god redovisningssed därför styr beskattningen.

text: 4.2 Poster som omfattas av

text: 14 kap. 8 §

text: IL

text: Bestämmelsen i

text: 14 kap. 8 §

text: IL om fordringar och skulder i utländsk valuta innehåller en värderingsregel och en säkringsregel. Även om regeln är en skatterättslig särregel så är den i överensstämmelse med vad som följer av god redovisningssed. Regeln omfattar fordringar, skulder, avsättningar och kontanter i utländsk valuta som inte tas upp till verkligt värde enligt

text: 17 kap. 20 §

text: IL. När det gäller poster som är valutasäkrade ska värderingen stå i överensstämmelse med god redovisningssed och även redovisas på det sättet i räkenskaperna. Även fordringar som skattemässigt utgör kapitaltillgångar omfattas av regeln.

text: För poster som ryms i

text: 14 kap. 8 §

text: IL och som är skattemässigt kopplade till en värdering enligt god redovisningssed utgår värderingen från anskaffningsutgiften justerat med senare omvärderingar. Detta innebär att eventuella ned- och uppskrivningar på dessa poster kommer att ingå i det skattemässiga resultatet dels genom själva omvärderingen dels genom kursförändringar hänförliga till omvärderingen.

text: Enligt

text: 14 kap. 8 §

text: IL ska även de kapitaltillgångar som ryms i regeln räknas om till valutakursen på balansdagen. Beskattning av kapitaltillgångar styrs av särskilda kapitalvinstregler och är inte kopplad till en värdering enligt god redovisningssed. Eventuella upp- och nedskrivningar föranledda av en värdering enligt god redovisningssed ska därför inte ingå i den skattemässiga värderingen. Det betyder att värdeförändringar som beror på valutakursfluktuationer hänförliga till omkostnadsbeloppet (det skattemässiga anskaffningsvärdet) ska påverka det skattemässiga resultatet. Omräkningar hänförliga till redovisningsmässiga värdeförändringar som inte påverkar omkostnadsbeloppet ska däremot inte medräknas i det skattemässiga resultatet.

text: I

text: 48 kap. 17 §

text: IL finns regler hur sådan omvärdering av en kapitaltillgång påverkar det skattemässiga omkostnadsbeloppet. Bestämmelsen innebär att om en utländsk fordringsrätt har omvärderats i enlighet med

text: 14 kap. 8 §

text: IL ska det skattemässiga värdet korrigeras så att varken dubbelavdrag eller dubbelbeskattning inträffar.

text: Lager av finansiella instrument är frikopplade från en värdering enligt god redovisningssed och ska värderas enligt reglerna i 17 kap. 19-20 c §§ IL. En värdering till verkligt värde innebär att lagret inte omfattas av

text: 14 kap. 8 §

text: IL. Om företaget istället väljer att värdera lagret till det samlade anskaffningsvärdet ska dock lager av sådana finansiella instrument som ryms i

text: 14 kap. 8 §

text: IL värderas till balansdagens valutakurs.

text: 4.3 Fastigheter

text: Fastigheter som definieras som kapitaltillgång är ett exempel på en från redovisningen frikopplad post som särskilt regleras i

text: inkomstskattelagen

text: . En värdering enligt god redovisningssed påverkar inte den skattemässiga värderingen.

text: För fastigheter som utgör kapitaltillgångar styrs beskattningen av de särskilda bestämmelserna om värdeminskningsavdrag samt bestämmelserna om kapitalvinster och kapitalförluster i samband med avyttring. Fastighetens anskaffningsutgift i utländsk valuta ska omräknas till valutakursen vid anskaffningstidpunkten. Upp- och nedskrivningar samt omräkningsdifferenser föranledda av valutakursförändringar ska inte ingå i den skattemässiga värderingen. Värdeminskningsavdrag på byggnader bestäms alltså utifrån valutaomräkning vid anskaffningstidpunkten och redovisas som en deklarationspost oberoende av avskrivningen i redovisningen.

text: Nettoeffekten av de ackumulerade valutakursförändringarna blir vid avyttringen beskattad enligt särskilda regler om kapitalvinst och kapitalförlust genom att försäljningsintäkten blir omräknad till svenska kronor. Enligt IAS 21 ska fastigheter räknas om till balansdagens kurs, vilket innebär att de redovisningsmässiga värdena på fastigheter inte kommer att stämma överens med de skattemässiga värdena.

text: 4.4 Maskiner och Inventarier

text: Maskiner och inventarier som omfattas av definitionen i

text: 18 kap. 1 §

text: IL är särskilt skattemässigt reglerade poster.

text: Den skattemässiga anskaffningsutgiften fastställs genom omräkning till valutakursen vid tidpunkten för anskaffningen. Vid tillämpning av räkenskapsenlig avskrivningsmetod ska värderingen i räkenskaperna stämma överens med den skattemässiga värderingen enligt reglerna i

text: 18 kap.

text: IL. När maskiner och inventarier omräknas till balansdagens kurs uppkommer en skillnad mellan det skattemässiga värdet och värdet enligt räkenskaperna. En värdering i räkenskaperna som inte stämmer överens med reglerna enligt

text: 18 kap.

text: IL innebär att företaget inte kan tillämpa räkenskapsenlig avskrivning. Skatteverket anser med hänsyn till EU-rätten att ett svenskt företag, som har en utländsk filial inom EES-området med en redovisningsvaluta som skiljer sig från företagets redovisningsvaluta, kan behålla rätten till räkenskapsenlig avskrivningsmetod genom att företaget för den delen av inventarierna som är hänförliga till filialen tillämpar de principer som gäller för företag som har sin redovisning i euro. Se vidare lag (

text: ) om omräkningsförfarande vid beskattningen för företag som har sin redovisning i euro, m.m. och Skatteverkets ställningstagande, 2014-10-28, Avskrivning på inventarier i utländsk filial inom EES-området, dnr

text: 131 337900-14/111

text: För filialer utanför EES-området medför dock omräkningsreglerna enligt IAS 21 att företaget inte kan tillämpa räkenskapsenlig avskrivningsmetod. I sådana fall får företaget tillämpa bestämmelserna om restvärdesavskrivning för samtliga sina inventarier. Värdeminskningsavdrag beräknas utifrån ett underlag som utgör anskaffningsutgiften omräknat till valutakursen vid anskaffningstidpunkten. Avyttringar värderas till försäljningspriset omräknat till valutakursen vid avyttringstidpunkten.

text: 4.5 Företagsinterna poster

text: En fordran i ägarföretaget som motsvaras av en skuld i filialen är varken en skuld eller en fordran i den juridiska personen varför posterna ska elimineras när filialens redovisning bokförs i ägarföretagets redovisning. Enligt IAS 21 ska kursdifferenser hänförliga till monetära företagsinterna poster inte elimineras eftersom de exponerar företaget för valutakursfluktuationer. Ägarföretaget redovisar t.ex. en fordran i sin redovisningsvaluta (svenska kronor) medan filialen redovisar motsvarande skuld i sin redovisningsvaluta (t.ex. euro). Dessa företagsinterna monetära poster kan varken i redovisningen eller i beskattningen klassificeras som fordringar eller skulder eftersom den juridiska personen inte kan ha ett fordrings- och skuldförhållande till sig själv . I det fall kursdifferenser redovisas på sådana företagsinterna poster ska dessa därför inte beaktas vid beskattningen. Således är inte 14 kap. 2 § eller 14 kap. 8 § IL tillämpliga på dessa poster.

text: 4.6 Lager

text: I

text: 17 kap.

text: IL finns definitioner och bestämmelser om värderingen av lager vid inkomstbeskattningen. Den allmänna värderingsregeln för lagertillgångar i

text: 17 kap. 3 §

text: IL är en skatterättslig minimivärderingsregel, dvs. vid beskattning lägsta tillåtna värde. Genom att de skattemässiga reglerna om lagertillgångar hänvisar till redovisningsreglerna för omsättningstillgångar kommer det redovisningsmässiga värdet enligt god redovisningssed att stämma överens med det skattemässiga värdet.

text: Det innebär att den skattemässiga värderingen av lagertillgångar som avses i

text: 17 kap. 3 §

text: IL följer av en redovisning enligt IAS 21 och god redovisningssed. Enligt IAS 21 ska lagertillgångar hänförliga till den utländska filialen räknas om till balansdagens valutakurs. Det skattemässiga värdet på utgående lagertillgångar värderat enligt lägsta värdets princip beräknas antingen genom att anskaffningsutgiften i den utländska valutan omräknas till valutakursen på balansdagen eller genom att nettoförsäljningsvärdet omräknas enligt valutakursen på balansdagen.

text: 4.7 Pågående arbeten

text: Det finns uttryckliga skatteregler om pågående arbeten i 17 kap. 23-32 §§ IL. Av 23 § framgår att den redovisning som gjorts i räkenskaperna av pågående arbeten i byggnads-, anläggning-, hantverks-, eller konsultrörelse ska följas vid beskattningen om den inte strider mot bestämmelserna i 24-32 §§.

text: Pågående arbete utfört till fast pris regleras i

text: 17 kap. 27 §

text: IL. I paragrafen, som reglerar det lägsta tillåtna värdet, anges att posten inte får tas upp till ett lägre värde än det lägsta av anskaffningsvärdet och nettoförsäljningsvärdet. Eftersom utgifter för arbeten utförda till fast pris ska balanseras i räkenskaperna, kommer beskattningen av pågående arbete att styras av en redovisning upprättad enligt god redovisningssed. Följden blir att posten pågående arbete utförd till fast pris värderas skattemässigt till balansdagens kurs genom en tillämpning av IAS 21.

text: I

text: 17 kap. 26 §

text: IL finns en värderingsregel för pågående arbeten som utförs på löpande räkning. Där anges att värdet av posten inte behöver tas upp som tillgång. I stället ska de belopp som företaget under beskattningsåret fakturerat för arbetena tas upp som intäkt. Tolkningen av denna bestämmelse har vid ett flertal tillfällen varit föremål för prövning av Högsta förvaltningsdomstolen, se

text: RÅ 2006 ref. 28

text: och

text: HFD 2011 ref. 20

text: . Slutsatsen av domarna är att posten pågående arbeten som utförs på löpande räkning är frikopplad från redovisningen.

text: En värdering enligt

text: 17 kap. 26 §

text: IL är vid beskattning det lägsta tillåtna värdet. För de fall företaget väljer att vid beskattning ta upp pågående arbeten som utförs på löpande räkning enligt räkenskaperna kommer posten att värderas enligt balansdagens kurs i enlighet med reglerna i IAS 21. Skulle företaget istället med stöd av

text: 17 kap. 26 §

text: IL välja att vid beskattningen ta upp de belopp som motsvarar vad företaget fakturerat under beskattningsåret ska beloppen tillsammans med övriga transaktioner omräknas i resultaträkningen. De fakturerade beloppen som utgör kundfordringar på balansdagen omräknas till balansdagens kurs, eftersom de omfattas av värderingsregeln i

text: 14 kap. 8 §

text: IL.

text: Om ett pågående arbete inte omfattas av tillämpningsområdet i

text: 17 kap. 23 §

text: IL blir konsekvensen att den skatterättsliga resultatmätningen enbart följer god redovisningssed enligt

text: 14 kap. 2 §

text: IL och omräkning sker enligt IAS 21.

text: 4.8 Finansiella instrument som skattemässigt utgör kapitaltillgångar

text: Finansiella instrument som utgör kapitaltillgångar beskattas enligt särskilda bestämmelser om kapitalvinster och kapitalförluster. För finansiella instrument som utgör kapitaltillgångar och som ryms i

text: 14 kap. 8 §

text: IL sker det även en löpande beskattning av valutakursförändringarna, se avsnitt 4.2. För kapitalbeskattade instrument som inte omfattas av värderingsregeln i

text: 14 kap. 8 §

text: IL sker beskattningen i princip på samma sätt som för fastigheter som utgör kapitaltillgångar, se avsnitt 4.3 om fastigheter. Det innebär att valutakursförändringar under innehavstiden inte ska beaktas vid den skattemässiga inkomstberäkningen. Valutakursförändringar blir beskattade vid avyttring genom att försäljningsintäkten omräknas till svenska kronor.

text: 4.9 Finansiella instrument som skattemässigt utgör lager

text: Lager av finansiella instrument värderas enligt

text: 17 kap. 20 §

text: IL antingen till det verkliga värdet eller till det samlade anskaffningsvärdet. Dessa skattemässiga värderingsregler gäller oavsett hur tillgångarna har redovisats i räkenskaperna, dvs. posten är frikopplad från en värdering i räkenskaperna enligt god redovisningssed.

text: En värdering till verkligt värde beaktar både förändringar i valutakursen och eventuella värdeförändringar i instrumentet. Det innebär att valutakursförändringarna beskattas löpande och för att inte samma förändringar ska regleras på två ställen omfattar inte

text: 14 kap. 8 §

text: IL sådana poster.

text: Om företaget vid beskattningen istället tar upp lagret av finansiella instrument till det samlade anskaffningsvärdet ska anskaffningsvärdet räknas om enligt valutakursen på balansdagen. Detta gäller även instrument som inte ryms i

text: 14 kap. 8 §

text: IL. Anledningen till det är att även

text: 17 kap. 20 §

text: IL omfattas av hänvisningen i

text: 17 kap. 2 §

text: IL till

text: årsredovisningslagens

text: definition av anskaffningsvärde.

text: För sådana finansiella instrument som värderas till det samlade anskaffningsvärdet enligt

text: 17 kap. 20 §

text: IL räknas anskaffningsvärdet i den utländska valutan om till balansdagens kurs utan hänsyn till eventuella andra värdeförändringar på det finansiella instrumentet.

text: Säkringsbestämmelsen i

text: 14 kap. 8 §

text: IL innebär att om det finns terminskontrakt eller annan liknande valutasäkringsåtgärd ska det finansiella instrumentet tas upp till det värde som motiveras av valutasäkringen om samma värde används i räkenskaperna och en sådan värdering står i överensstämmelse med god redovisningssed. Kravet på att samma värde används i räkenskaperna gäller dock inte om den säkrade posten är ett finansiellt instrument som är en lagertillgång och tas upp till anskaffningsvärdet enligt 17 kap 20 §. Detta undantag innebär att vid beskattningen kan båda instrumenten, dvs. den säkrade posten och säkringsinstrumentet, tas upp till anskaffningsvärdet trots att de i räkenskaperna värderas till verkligt värde.

text: 4.10 Justering av årets resultat i balansräkningen

text: Årets resultat i resultaträkningen kommer efter omräkning inte att stämma överens med årets resultat i balansräkningen. Det beror på att resultaträkningen och balansräkningen är omräknade till olika kurser. Därför måste en omföring inom det egna kapitalet ske så att årets resultat i balansräkningen blir detsamma som i resultaträkningen. Denna omföring är endast en teknisk justering och påverkar inte det skattemässiga resultatet.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 344760-08/111

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Avdrag för resor mellan tillfällig bostad och arbetsplats i samband med tjänsteresa

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Avdrag ska göras enligt reglerna för tjänsteresor när en anställd i samband med en tjänsteresa har utgifter för resor mellan en tillfällig bostad på förrättningsorten och den tillfälliga arbetsplatsen.

type: stycke

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: I samband med tjänsteresor med övernattning på annan ort än hemorten kan den anställde ha utgifter för resa mellan den tillfälliga bostaden och arbetsplatsen. Det kan exempelvis vara fråga om en person som gör en tillfällig tjänsteresa till annan ort, övernattar på hotell och reser med taxi till den plats där han ska utföra sitt uppdrag. En tjänsteresa kan och också pågå under en längre tid. Den anställde ordnar en tillfällig bostad på förrättningsorten och gör dagliga resor under arbetsveckorna mellan den tillfälliga bostaden och arbetsplatsen på förrättningsorten. Detta förhållande är t.ex. vanligt för anställda inom bygg- och anläggningsbranschen.

text: Fråga har uppstått om utgifter för dessa resor ska dras av enligt reglerna för tjänsteresor eller enligt reglerna för resor till och från arbetet (arbetsresor). Innebär det någon skillnad i bedömningen om det är resor under en kortvarig tjänsteresa jämfört med om tjänsteresan pågår under en längre tid på en och samma ort? Frågan har betydelse för den avdragsbegränsning som finns för arbetsresor och för den arbetsgivare som ger ut ersättning för sådana resor. Om resorna betraktas som arbetsresor blir en ersättning från arbetsgivaren att jämställa med lön som är underlag för arbetsgivaravgifter. Om resorna i stället ses som tjänsteresor ska eventuell ersättning upp till avdragsgilla belopp inte utgöra underlag för arbetsgivaravgifter.

text: Frågan har också betydelse i de fall resorna görs med bil som arbetsgivaren håller med. Arbetsresor utgör privata resor och utlöser bilförmånsbeskattning om bilen används i mer än ringa omfattning, med vilket avses högst 100 mil och högst vid 10 tillfällen.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Bestämmelserna om vad som ska dras av i tjänst finns i

text: 12 kap.

text: inkomstskattelagen

text: (1999:1229, IL). Av 2 § framgår att utgifter vid tjänsteresor enligt 5—17 §§ dras av utan någon beloppsmässig begränsning. Detsamma gäller avdrag vid hemresor enligt 24 och 31 §§. Vidare framgår att utgifter för arbetsresor enligt 26-31 §§ bara får dras av till den del kostnaden under beskattningsåret sammanlagt överstiger 8 000 kr. Enligt 26 § medges avdrag för skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen. Om den anställde använder egen bil för arbetsresorna krävs för rätt till avdrag att han regelmässigt gör en tidsvinst på minst två timmar jämfört med allmänna kommunikationer (27 §).

text: Rättspraxis på området är sparsam. I

text: RÅ 1976 ref. 153

text: (R76 1:97) gällde frågan i mål I resp. mål III om utbetalt traktamente skulle anses vara avsett att täcka även kostnaderna för dagliga resor mellan tillfällig bostad på förrättningsorten och arbetsplats. Regeringsrätten (RR) medgav avdrag för resorna utöver avdraget motsvarande traktamentsersättningen. Utgången blev densamma i RÅ 1978 1:100.

text: I

text: RÅ 2002 ref. 35

text: fastslog RR att de helgresor som under en pågående tjänsteresa görs mellan bostadsorten och arbetsorten utgör hemresor och inte tjänsteresor.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: De nämnda rättsfallen avseende dagliga resor ger inget direkt svar på frågan om de medgivna avdragen för resor ska hänföras till avdrag för tjänsteresor eller för arbetsresor. Fallen avser en tid med andra regler för såväl avdrag för ökade levnadskostnader som avdrag för resor.

text: Begreppet tjänsteresa finns inte definierat i lagtexten. Allmänt kan sägas att en tjänsteresa är en av arbetsgivaren beordrad resa till annan plats än tjänstestället. Den anställde befinner sig alltså på tjänsteresa när han arbetar på annan plats än tjänstestället. Enligt Skatteverkets uppfattning innebär det att de resor som görs mellan en tillfällig bostad och arbetsplats ska ses som en del av själva tjänsteresan. Detta bör också gälla om tjänsteresan pågår under en längre tid. Det förhållandet att en anställd under en pågående tjänsteresa avbryter den för resor till hemorten under exempelvis helger - resor för vilka avdragsrätt föreligger enligt reglerna för hemresor — saknar betydelse för bedömningen.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 346922-09/111

title: Avdrag i kapital för förlust på marknadsnoterade fordringsrätter i utländsk valuta

text: 1 Sammanfattning

text: Förluster på marknadsnoterade utländska fordringsrätter som t.ex. fordringar i utländsk valuta eller optioner eller terminer med utländsk valuta som underliggande egendom är avdragsgilla i inkomstslaget kapital med hela beloppet utan kvotering till 70 %. Detta gäller oavsett vilket land valutan härrör från.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: För andra marknadsnoterade svenska fordringsrätter än premieobligationer, som t.ex. fordringar i svenska kronor samt ränteoptioner och ränteterminer, gäller enligt svenska skatteregler att kapitalförluster får dras av i sin helhet. Om fordringsrätterna däremot är utländska och avser fordringar i utländsk valuta eller derivat med utländsk valuta som underliggande egendom får kapitalförluster bara dras av till 70 %.

text: Frågan är om detta strider mot EG-fördragets regler om fria kapitalrörelser mellan EU- och EES-länder samt mellan EU-land och tredje land.

text: (Motsvarande problem avseende avdrag i kapital för förlust på skuld i utländsk valuta som härrör från ett land utanför EU behandlas i en annan styrsignal, dnr

text: 131 359928-09/111

text: Skatteverket vill även framhålla att om man köper och säljer tillgångar i utlandet utgör eventuell förlust en förlust på tillgången ifråga och inte en förlust på valutan eftersom man innehaft tillgången och inte valuta.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 EG-fördraget och EES-avtalet

text: Enligt artikel 56.1 och 2 i EG-fördraget är alla restriktioner för kapitalrörelser och betalningar mellan medlemsstater förbjudna. Motsvarande bestämmelse inom EES-området finns i artikel 40 EES-avtalet.

text: Av EG-fördragets artikel 56.1 och 2 framgår även att alla restriktioner för kapitalrörelser och betalningar mellan medlemsstater och tredje land är förbjudna.

text: 3.2 Svenska skatteregler

text: I

text: 48 kap. 23 § inkomstskattelagen

text: (IL) föreskrivs att kapitalförluster på andra marknadsnoterade svenska fordringsrätter än premieobligationer ska dras av i sin helhet. Av 24 § samma kapitel framgår att andra kapitalförluster, bl.a. på marknadsnoterade utländska fordringsrätter, bara får dras av till 70 %.

text: Av

text: 48 kap. 3 §

text: IL framgår att med svensk fordringsrätt avses fordran i svenska kronor. Bestämmelserna om svenska fordringsrätter ska också tillämpas på termin, option och liknande avtal vars underliggande tillgångar kan hänföras till fordran i svenska kronor eller termin, option och liknande avtal som avser ränteindex. Som fordringsrätt räknas inte en tillgång som är en delägarrätt eller som ska behandlas som en delägarrätt.

text: Med utländsk fordringsrätt avses enligt 4 § samma kapitel IL en fordran i utländsk valuta. Bestämmelserna om utländska fordringsrätter ska tillämpas också på utländsk valuta och termin, option och liknande avtal vars underliggande tillgångar kan hänföras till utländsk valuta, fordran i utländsk valuta eller termin, option och liknande avtal som avser index beroende av sådan valuta.

text: 3.3 Rättspraxis

text: Valutaförluster

text: I dom den 30 mars 2009, mål nr 3264-05 fann Regeringsrätten att regeln om kvotering av förluster på skulder i utländsk valuta till 70 % stred mot EG-fördragets bestämmelser om fria kapitalrörelser och att den inte kunde rättfärdigas. Fullt avdrag ska därför medges.

text: Lånet togs av en obegränsat skattskyldig fysisk person i en svensk bank och vid återbetalningen gjorde han en valutakursförlust. Alla betalningar gjordes i svenska kronor.

text: Om gränsöverskridandet skrev Regeringsrätten att det i målet aktuella lånet togs upp i tyska mark. En anknytning till ett annat medlemsland fanns således genom det utlånade kapitalet, vilket i sig utgjorde en utländsk faktor av relevans för den fria rörligheten för kapital. Att betalningarna gjorts i svenska kronor var utan betydelse.

text: Domstolen fann även, med stöd av EG-domstolens dom i

text: mål C-293/06

text: Deutsche Shell, att det partiella avdragsförbudet ökade den ekonomiska risken för den som tar upp ett lån i utländsk valuta samt att reglerna därför kan avskräcka låntagare från att ta upp lån i utländsk valuta. Därmed är regeln om kvotering av förlust på skuld i utländsk valuta en sådan restriktion för kapitalrörelser mellan medlemsstater som i princip är förbjuden. Regeringsrätten fann också att eftersom kvoteringen av förluster var en generell regel och inte endast riktad mot konstlade upplägg med syfte att kringgå skattelagstiftningen kunde restriktionen inte rättfärdigas. Fullt avdrag för förlusten skulle således medges.

text: Tredje land

text: Restriktioner för fria kapitalrörelser kan ibland rättfärdigas av skattekontrollskäl. I

text: RÅ 2008 ref. 44

text: fann Regeringsrätten, i ett mål som avsåg fria kapitalrörelser till tredje land, att Skatteverket inte får avslå ett yrkande om skattefrihet enbart på den grunden att det utdelande bolaget hör hemma i en stat med vilken Sverige saknar skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte utan måste göra en mer nyanserad bedömning i det enskilda fallet. "Om Skatteverket skulle finna att det även i avsaknad av ett sådant avtal är möjligt att på ett tillfredsställande sätt kontrollera att samtliga förutsättningar för skattefrihet är uppfyllda ska den skattskyldiges yrkande om skattefrihet bifallas."

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Denna styrsignal gäller inte för utländska motsvarigheter till premieobligationer. Beträffande övriga utländska fordringsrätter anser Skatteverket följande.

text: Restriktion för fria kapitalrörelser

text: Skatteverket anser att det faktum att IL:s regler om att avdrag för förlust på fordringsrätter i utländsk valuta är kvoterade till 70 % medan fullt avdrag medges för kapitalförluster på andra marknadsnoterade fordringsrätter i svenska kronor än premieobligationer är ägnat att motverka innehavet av marknadsnoterade fordringsrätter i utländsk valuta. Reglerna utgör således en restriktion för fria kapitalrörelser.

text: Regeln är generell och inte enbart inriktad på skatteflyktssituationer. Den kan därför inte rättfärdigas.

text: Detta gäller för såväl valutor som ges ut av EU- eller EES-land som för valutor som ges ut av tredje land.

text: I det fall någon innehar en fordran eller är part i en derivataffär kan han styrka för beskattningen relevanta fakta med kopior av handlingar e.d. som han själv besitter. Någon information från utlandet behövs regelmässigt inte. Det är därför utan betydelse om Sverige har möjlighet att erhålla kontrollinformation från det land som ger ut valutan eller inte.

text: Fullt avdrag för kapitalförluster på marknadsnoterade utländska fordringsrätter, inklusive utländska valutor och valutaderivat, ska därför medges oavsett vilket land som ger ut valutan.

text: Gränsöverskridande

text: Vad som sägs ovan ska tillämpas även i situationer där en person som är obegränsat skattskyldig i Sverige gör affären inom landet med ett annat svenskt subjekt, t.ex. en svensk bank eller annat svenskt företag, och där alla betalningar gjorts i svenska kronor, eftersom utländsk valuta i sig är en faktor av relevans för den fria rörligheten för kapital.

text: Detta gäller även för tidigare taxeringsår än 2009.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 347565-15/111

title: Upphävande av ställningstagandet ”Förbrukning av bränsle i luftfartyg vid utbildning”

text: Ställningstagandet om förbrukning av bränsle i luftfart vid utbildning daterat 2008-12-19, dnr

text: 131 782934-08/111

text: , upphör att gälla från och med 1 juli 2015.

text: Genom SFS 2015:214, som träder i kraft 1 juli 2015, införs en definition av begreppet ”användning för privat ändamål” i lagen (

text: ) om skatt på energi(LSE). Lagändringen är en anpassning till EU-rätten och behandlas i proposition 2014/15:40. Ställningstagandet ska fortfarande tillämpas på förhållanden som hänför sig till tid före den 1 juli 2015.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 347574-06/111

title: Valkandidater - kampanjbidrag, kostnader och socialavgifter

text: 1 Sammanfattning

text: Ekonomiskt bidrag som valkandidat får för att användas i valkampanj är skattepliktig inkomst av tjänst för valkandidaten. Inkomster från denna verksamhet räknas som avgiftspliktig inkomst på vilken egenavgifter ska betalas. Om valkandidat får ekonomiskt bidrag från arbetsgivare eller uppdragsgivare beskattas det på vanligt sätt som lön och är därmed underlag för arbetsgivaravgifter för utbetalaren.

text: Kostnader som hänför sig till valkandidatens verksamhet är avdragsgilla för såväl den som kandiderar för första gången som den som kandiderar för omval.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit om ekonomiskt bidrag till valkandidat som kandiderar till riksdagen, landstings-, region- eller kommunfullmäktige är skattepliktig inkomst av tjänst för mottagaren eller om det ska anses som en skattefri gåva. Frågan avser såväl valkandidat som kandiderar för första gången som den som kandiderar för omval.

text: Fråga gäller också om valkandidaten kan medges avdrag för kostnader hänförliga till verksamheten samt fråga om inkomsten ska räknas som avgiftspliktig inkomst på vilken socialavgifter ska betalas.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 10 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, räknas till inkomstslaget tjänst inkomster på grund av tjänst till den del de inte ska räknas till inkomstslaget näringsverksamhet eller kapital. Med tjänst avses anställning, uppdrag och annan inkomstgivande verksamhet av varaktig eller tillfällig natur.

text: Enligt

text: 11 kap. 1 §

text: IL ska löner, arvoden, kostnadsersättningar, pensioner, förmåner och alla andra inkomster som erhålls på grund av tjänst tas upp som intäkt av tjänst, om inte något annat anges i detta kapitel eller i 8 kap.

text: Enligt

text: 12 kap. 1 §

text: IL ska utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster dras av om inte något annat anges i detta kapitel eller i 9 eller 60 kap.

text: Av

text: RÅ 1986 ref. 130

text: framgår att till avdragsgilla kostnader för en riksdagsledamot räknas inte bara kostnader i samband med riksdagens arbete i formell mening utan även kostnader utanför riksdagen i den egna valkretsen, i partiorganisationen m.m.

text: Enligt

text: 2 kap. 1 § socialavgiftslagen (2000:980)

text: , SAL, ska den som utger avgiftspliktig ersättning betala arbetsgivaravgifter enligt bestämmelserna i detta kapitel. Enligt

text: 3 kap. 1 §

text: SAL ska en fysisk person som har avgiftspliktig inkomst betala egenavgifter enligt detta kapitel. Av 4 § i samma kapitel framgår att inkomst av tjänst från verksamhet som bedrivs självständigt men som inte räknas som näringsverksamhet är avgiftspliktig.

text: Det finns inga bestämmelser som särskilt reglerar hur valkandidater finansierar sina kampanjer. De kan således i princip fritt ta emot bidrag från olika bidragsgivare. Den vanligaste formen av stöd är dock det statliga och kommunala partistödet.

text: Frågan om beskattning av kampanjbidrag har behandlats i betänkandet En utvärdering av personvalsreformen,

text: SOU 1999:136

text: , och i betänkandet Allmänhetens insyn i partiers och valkandidaters intäkter,

text: SOU 2004:22

text: . I det senare betänkandet framförs på sid.87 att det inte råder någon tvekan om att bidrag och förmåner som en valkandidat erhåller för att driva en personvalskampanj är skattepliktiga. Vad som enligt betänkandet kan diskuteras är om bidragen ska beskattas som gåvor enligt lagen om arvsskatt och gåvoskatt eller om bidragen ska beskattas enligt de regler som gäller för inkomst av tjänst enligt

text: inkomstskattelagen

text: . Det kan noteras att lagen om arvsskatt och gåvoskatt har upphört att gälla vid utgången av år 2004. I

text: SOU 2004:22

text: sid. 89 anges också att dåvarande Riksskatteverket efter förfrågningar i juni 2001 tillkännagivit att skulle den situationen föreligga att den som deltar i en valrörelse får ersättning för detta är det som erhålls skattepliktig inkomst av tjänst och att kostnader hänförliga till sådan ersättning är avdragsgilla.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: En gåva karaktäriseras bl.a. av att vara rent benefik utan något krav på att givaren får någon motprestation. Den som ger ett kampanjbidrag till en valkandidat gör det för att valkandidaten ska bedriva en valkampanj, vilket i sig bör anses som en motprestation. Kampanjbidrag till valkandidat är därför enligt Skatteverkets uppfattning inte att anse som en gåva.

text: Inkomstslaget tjänst omfattar alla inkomster som kan hänföras till eget arbete eller egen prestation förutsatt att inkomsten inte är undantagen från skatteplikt eller ska hänföras till inkomstslagen näringsverksamhet eller kapital. Till tjänst räknas förutom anställning och uppdrag även annan inkomstgivande verksamhet av varaktig eller tillfällig natur. Skatteverket anser att den verksamhet som en valkandidat bedriver är sådan inkomstgivande verksamhet. Skatteverket anser därför att om en valkandidat, som kandiderar i riksdagsval eller i de kommunala valen, får ekonomiskt bidrag t.ex. pengar för att användas i dennes valkampanj är detta skattepliktig inkomst av tjänst för valkandidaten. Skatteplikten gäller såväl den som kandiderar för första gången som den som kandiderar för omval.

text: Skatteverket anser att den verksamhet som valkandidaten bedriver är inkomst av tjänst från verksamhet som bedrivs självständigt men som inte är näringsverksamhet. Inkomsten från denna verksamhet är därmed underlag för egenavgifter som betalas av valkandidaten. Kampanjbidrag från valkandidats arbetsgivare eller uppdragsgivare beskattas som lön och är därmed underlag för arbetsgivaravgifter för utbetalaren.

text: Kostnader som hänför sig till valkandidatens verksamhet är avdragsgilla och bedöms enligt bestämmelserna i

text: 12 kap.

text: IL. Detta gäller för såväl den som kandiderar för första gången som den som kandiderar för omval.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 347924-07/111

title: Tillämpning av bestämmelsen i 8 a kap. 5 § 2 ML vid uthyrning av lokaler med frivillig skattskyldighet

text: Nytt: 2023-06-02

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Bestämmelsen i

text: 8 a kap. 5 § 2 mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, innebär att någon jämkning inte ska ske om förändringen i avdragsrätt i förhållande till avdragsrätten vid anskaffandet är mindre än 5 procentenheter.

text: Skatteverket anser att respektive ny-, till- eller ombyggnadsåtgärd ska bedömas för sig vid tillämpning av bestämmelsen.

text: För åtgärder som är gemensamma för hela fastigheten ska emellertid inte jämkning ske i ett sådant fall. Detta eftersom förändringen i avdragsrätten då är mindre än 5 procentenheter i förhållande till avdragsrätten vid anskaffningen av byggnadsåtgärden. Motsvarande gäller om förändringen i avdragsrätten medför en ökad avdragsrätt i förhållande till avdragsrätten vid anskaffningen.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Enligt bestämmelsen i

text: 8 a kap. 5 § 2

text: ML ska någon jämkning inte ske om förändringen i avdragsrätten i förhållande till avdragsrätten vid anskaffandet är mindre än fem procentenheter.

text: Den fråga som uppkommit gäller hur regeln ska tillämpas vid förändring av skattskyldigheten vid uthyrning av lokaler. Ska då förändringen av avdragsrätten vara fem procentenheter avseende hela fastigheten eller ska förändringen av avdragsrätten avseende en viss ny-, till- eller ombyggnad vara fem procent för att jämkning ska ske?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 8 a kap. 2 §

text: ML första och andra stycket framgår att följande utgör investeringsvaror:

text: "1. maskiner, inventarier och liknande anläggningstillgångar vars värde minskar, om den ingående skatten på anskaffningskostnaden för tillgången uppgår till minst 50 000 kronor,

text: 2. fastigheter som varit föremål för ny-, till- eller ombyggnad, om den ingående skatten på kostnaden för denna åtgärd uppgår till minst 100 000 kronor,

text: 3. fastigheter som tillförts varor och tjänster genom skattepliktiga uttag enligt 2 kap. 7 §, om avdrag för ingående skatt medgetts enligt 8 kap. 4 § 4 eller 6 med minst 100 000 kronor, och

text: 4. bostadsrätt eller hyresrätt till en lokal, om bostadsrättshavaren eller hyresgästen utfört eller låtit utföra ny-, till- eller ombyggnad av lokalen och om skatten på kostnaden för denna åtgärd uppgår till minst 100 000 kronor.

text: Har under ett beskattningsår både en åtgärd som avses i första stycket 2 företagits och ett avdrag enligt första stycket 3 gjorts eller mer än en åtgärd företagits eller ett avdrag gjorts skall vid tillämpning av beloppsgränsen åtgärderna och avdragen läggas samman. Åtgärder som avses i första stycket 4 skall på motsvarande sätt läggas samman med andra åtgärder som avses i samma punkt."

text: Jämkning ska enligt

text: 8 a kap. 4 §

text: ML ske bl.a. om användningen av en vara vars förvärvande helt eller delvis medfört avdragsrätt för ingående skatt ändras så att avdragsrätten minskar. Jämkning ska också ske om användningen av en investeringsvara vars förvärvande inte medfört rätt till avdrag för ingående skatt eller endast delvis medfört sådan rätt ändras på så sätt att avdragsrätten ökar.

text: Avser en ändrad användning eller en överlåtelse endast en del av en fastighet ska endast den ingående skatten som hänför sig till denna del jämkas, enligt

text: 8 a kap. 7 § fjärde stycket

text: ML.

text: Avdrag ska enligt

text: 8 a kap. 5 § första stycket 2

text: ML inte jämkas om förändringen av användningen i förhållande till avdragsrätten vid anskaffandet är mindre än 5 procentenheter.

text: Av

text: prop. 1999/2000:82

text: (s. 102) framgår bl.a. följande avseende bestämmelsen i

text: 8 a kap. 5 § 2

text: ML som tidigare återfanns i

text: 8 kap 16 e §

text: ML:

text: "Av

text: prop. 1994/95:57

text: framgår att förändringen skall bedömas i förhållande till vad som gällde vid tidpunkten för förvärvet. Detta får till följd att för det fall gränsen sätts vid 10 procentenheter jämkning aldrig skulle kunna ske i de fall då avdraget vid förvärvet är större än 90 procent eller mindre än 10 procent. Det är därför lämpligt att sänka gränsen till 5 procentenheter. En regel härom bör införas i föreslagna 8 a kap. 5 §. Om förändringen ett år är mindre än 5 procentenheter skall inte jämkning ske detta år, men om ändringen ett efterföljande år medför att den totala ändringen uppgår till minst 5 procentenheter skall jämkning ske med hänsyn taget även till de tidigare årens ändringar.

text: I det fall fastighetsägaren börjar hyra ut en bostad som verksamhetslokal skall på det sätt som framgår av exemplen jämkning ske men till fastighetsägarens fördel.

text: För att en jämkning enligt vad som nu sagts skall vara möjlig måste fastighetsägaren ordna sin redovisning på ett sådant sätt att den ingående skatt som belöper på kostnaderna för sådana jämkningsgrundande åtgärder kan hänföras till olika lokaler eller grupper av lokaler.

text: Genom att knyta jämkningsskyldigheten till förvärvet av investeringsvaror uppnås, som redan nämnts i avsnitt 7.3.2, att skatten på löpande reparationer och underhåll, administration och drift av uthyrda fastigheter inte kommer att behöva jämkas."

text: Av

text: prop. 1994/95:57 s. 190

text: framgår att bestämmelsen i

text: 8 a kap. 5 § 2

text: ML grundas på artikel 20.4 i sjätte direktivet. Motsvarande bestämmelser finns numera i artikel 189 i mervärdesskattedirektivet

text: . Enligt denna artikel får medlemsstaterna

text: - definiera begreppet anläggningstillgångar,

text: - ange det belopp av skatten som skall beaktas vid jämkningen,

text: - införa lämpliga åtgärder i syfte att säkerställa att jämkningen inte innebär några omotiverade fördelar,

text: - tillåta administrativa förenklingar.

text: Enligt

text: 9 kap. 10 §

text: ML ska jämkning ske när den frivilliga skattskyldigheten upphör enligt

text: 9 kap. 6 §

text: ML. Jämkning ska dock inte ske om skattskyldigheten upphör p.g.a. brand eller rivning eller om fastighetsägaren ska använda fastigheten i verksamhet som medför skattskyldighet eller återbetalningsrätt. Av

text: 9 kap. 3 §

text: ML framgår att vad som sägs i 9 kap. avseende fastighet även avser del av fastighet som är eller kan vara föremål för skattepliktig uthyrning.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: I bestämmelsen i

text: 8 a kap. 5 § 2

text: ML anges att det är förändringen i avdragsrätt i förhållande till avdragsrätten vid anskaffandet som är avgörande. Avdragsrätten vid anskaffandet kan variera mellan olika ny-, till- eller ombyggnadsåtgärder på en fastighet beroende på vilken eller vilka lokaler åtgärderna avser. Bestämmelsens ordalydelse talar därför för att förändringen i avdragsrätten ska bedömas för varje anskaffning av sådan byggnadsåtgärd.

text: Bestämmelsen i

text: 8 a kap 5 § 2

text: ML syftar närmast till att förenkla genom att jämkning inte ska behöva ske vid små variationer i avdragsrättens omfattning när en blandad verksamhet bedrivs. Vid stadigvarande uthyrning av lokaler uppkommer inga sådana mindre variationer med avseende på ingående skatt på kostnader som är specifika för en viss uthyrd lokal. Uthyrningen av lokalen kan vara föremål för frivillig skattskyldighet och då föreligger rätt till fullt avdrag. Är uthyrningen inte föremål för frivillig skattskyldighet ska utgående skatt inte tas ut på uthyrningen. Någon avdragsrätt föreligger då inte alls.

text: I

text: 9 kap. 10 §

text: ML anges att jämkning, utom i vissa särskilt angivna fall, ska ske när den frivilliga skattskyldigheten upphör. Detta får anses gälla även när frivillig skattskyldighet avseende del av fastighet upphör (jfr 9 kap. 3 och 6 §§ ML). Av bestämmelsen i

text: 8 a kap. 7 §

text: ML fjärde stycket framgår vidare att om en ändrad användning avser en del av en fastighet ska endast den ingående skatten hänförlig till denna del jämkas. Ovan nämnda bestämmelser ger således uttryck för att såväl den frivilliga skattskyldigheten som jämkningen ska tillämpas med avseende på delar av fastigheter. I linje med detta ligger att jämkning ska ske av avdrag som avser byggnadsåtgärder som är specifika för en viss lokal, när den frivilliga skattskyldigheten upphört så att avdragsrätt inte längre föreligger.

text: Mot bakgrund av ovanstående anser Skatteverket att respektive ny-, till- eller ombyggnadsåtgärd ska bedömas för sig vid tillämpning av bestämmelsen i

text: 8 a kap 5 § 2

text: ML.

text: Om en byggnadsåtgärd har avsett en specifik lokal ska därför jämkning av den ingående skatten ske om skattskyldigheten för lokalen upphör även om lokalen utgör mindre än 5 procent av fastigheten. För åtgärder som är gemensamma för hela fastigheten ska emellertid inte jämkning ske i ett sådant fall. Detta eftersom förändringen i avdragsrätten är mindre än 5 procentenheter i förhållande till avdragsrätten vid anskaffningen av byggnadsåtgärden. Motsvarande gäller om förändringen i avdragsrätten medför en ökad avdragsrätt i förhållande till avdragsrätten vid anskaffningen.

text: Exempel:

text: Fastighetsägaren är frivilligt skattskyldig för uthyrning av 80 procent av lokalytan i byggnaden. Fastighetsägaren vidtar en byggnadsåtgärd som är gemensam för hela fastigheten och gör avdrag med 80 procent av den ingående skatten på byggnationen. Samma år görs en ombyggnad av en lokal som är uthyrd med frivillig skattskyldighet. Avdrag görs med 100 procent av den ingående skatten. Sedan upphör skattskyldigheten för denna lokal. Lokalens yta är mindre än 5 procent av den totala uthyrningsbara ytan (400 kvm av total yta 10 000 kvm).

text: När den frivilliga skattskyldigheten upphör för lokalen ska jämkning ske av den ingående skatten som avser ombyggnaden av lokalen eftersom förändringen i avdragsrättens omfattning i förhållande till anskaffningstidpunkten är 100 procentenheter. För byggnadsåtgärden som är gemensam för hela fastigheten ska jämkning däremot inte ske. Det beror på att förändringen i avdragsrättens omfattning för denna åtgärd endast är 4 procentenheter i förhållande till avdragsrätten vid anskaffningen av åtgärden.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 348024-13/111

title: Tupperwareförsäljares kostnader vid beräkning av arbetsgivaravgifter

text: 1 Sammanfattning

text: Distributörsbolag för Tupperware som ger ut avgiftspliktig ersättning för arbete till återförsäljare bör efter ansökan hos Skatteverket normalt medges kostnadsavdrag med 65 %.

text: 2 Frågeställning

text: En gemensam begäran har kommit från distributörsbolag för Tupperware i Sverige via det danska huvudkontoret att Skatteverket vid beslut om kostnadsavdrag för Tupperwareförsäljare (konsulenter) använder en gemensam utgiftsschablon för ersättningar till återförsäljare.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Om en ersättning till viss del motsvarar utgifter i arbetet är ersättningen till den delen avgiftsfri, om utgifterna under året kan beräknas uppgå till minst 10 procent av ersättningen från utgivaren, s.k. kostnadsavdrag, se

text: 2 kap. 21 § socialavgiftslagen

text: (SAL).

text: Skatteverket ska på begäran av den som ger ut ersättning för utgifterna bestämma hur utgifterna ska beräknas. Motsvarande gäller beräkning av skatteavdrag,

text: 11 kap. 15 § skatteförfarandelagen

text: För vissa yrkesgrupper har Skatteverket i en föreskrift fastställt sådana kostnadsavdrag med schabloner, se

text: SKVFS 2011:22

text: 4 Bedömning

text: Reglerna avseende ersättning som motsvarar utgifter i arbetet och möjlighet att efter begäran få ett beslut om kostnadsavdrag är avsedda att ge utbetalaren möjlighet att minska underlaget för arbetsgivaravgifter och preliminärskatteavdrag till den del ersättningen motsvarar utgifter i arbetet. För vissa yrkesgrupper, t.ex. musiker, finns det fastställda schabloner. För andra yrkesgrupper baseras beslutet på de uppgifter som lämnas vid ansökan från en utbetalare. Till den senare kategorin hör försäljare i Tupperwarekoncernen. Någon fast schablon som fastställs i föreskrift kan inte beslutas för återförsäljare av Tupperware då det inte är fråga om en yrkesgrupp. Varje Tupperwarebolag måste därmed årligen lämna in en ansökan för att kunna göra kostnadsavdrag.

text: Förhållandena för anställda i Tupperwarebolag är enligt inlämnat underlag relativt lika i hela Sverige varför underlaget för ansökningarna om kostnadsavdrag anses vara likartat för alla bolag inom koncernen. Skatteverket har fått uppgifter via koncernens huvudkontor angående beräknade genomsnittliga kostnader för försäljarna. Kostnaderna består t.ex. av inköp av produktkataloger, värdinnegåvor, telefon-, bil- och portokostnader. Stickprovskontroll gjord av Tupperware avseende kostnader under 2011 visar att försäljarnas kostnader genomsnittligt i vart fall uppgår till 65 %. Även Skatteverket har gjort ett antal kontroller av försäljarnas kostnader under 2011 och kunnat fastställa liknande resultat.

text: Vid ansökan hos Skatteverket enligt

text: 2 kap. 21 §

text: SAL som avser försäljarna bör kostnadsavdrag fr.o.m. beskattningsår 2013 normalt beslutas till 65 %. Denna schablon kan naturligtvis frångås om omständigheterna talar för det.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 348322-14/111

title: Bilförmån - nya miljöbilar våren 2014

text: 1 Sammanfattning

text: För miljöbilar, dvs. bilar som drivs med el eller vissa miljöbränslen, finns särskilda regler om nedsättning av förmånsvärdet. För de miljöbilar som tillkommit under våren 2014 anges hur nedsättningen ska göras, dvs. vilka bilmodeller som bör anses som närmast jämförbara bil vid beräkning av förmånsvärde.

text: 2 Frågeställning

text: För miljöbilar görs förmånsberäkningen med utgångspunkt i motsvarande förmånsvärde för närmast jämförbara konventionella bilmodell. I många fall finns inte någon given sådan ”jämförbar bil” och för att få en enhetlig beskattning fastställer Skatteverket dessa i allmänna råd, för tillverkningsår 2014 se SKV A 2013:21 avsnitt 2.3. Det har nu uppkommit behov av en komplettering av de allmänna råden för nytillkomna miljöbilar på marknaden under första halvåret 2014.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Om en bil är utrustad med teknik för drift helt eller delvis med elektricitet eller med andra mer miljöanpassade drivmedel än bensin och dieselolja och bilens nybilspris därför är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska förmånsvärdet sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen, se

text: 61 kap. 8 a § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Förmånsvärdet ska sedan tas upp till 60 % av förmånsvärdet för den jämförbara bilen, dock nedsättning med högst 16 000 kr för helt år, om bilen är utrustad med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol. Denna regel om nedsättning till 60 % tillämpas t.o.m. utgången av beskattningsår 2016, se punkten 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i

text: inkomstskattelagen

text: (SFS 2013:960).

text: Grunderna för hur jämförbar bil fastställs framgår i övrigt av Skatteverkets meddelande, SKV M 2013:19 avsnitt 3.3.3

text: 4 Bedömning

text: Nedan anges nytillkomna miljöbilar med tillverkningsår 2014 och de bilmodeller som vid nedsättning bör anses som närmast jämförbara med dessa.

text: I vissa fall utgörs den jämförbara bilen av miljöbilen i fråga, vilket anges med ”samma bilmodell”, då närmast jämförbara konventionella bil har ett högre nybilspris. I vissa fall anges även att nybilspriset ska ökas eller reduceras med visst belopp innan värdet av extrautrustning läggs till och förmånsvärdet beräknas osv.

cells: 4.1 Elbilar, laddhybridbilar och gasdrivna bilar

type: rad

cells: Audi A3 Sportback 1.4 TFSI g-tron 110 hk styled

cells: Audi A3 Sportback 1.2 TFSI 110 hk styled

cells: Audi A3 Sportback 1.4 TFSI g-tron Sport 110 hk styled, med avdrag 17 900kr = 241 800 kr

cells: Samma bilmodell, med avdrag 350 000 kr = 849 000 kr

cells: Renault Clio 1.2 16V 75 hk Expression 5d

cells: Renault Clio 1.2 16V 75 hk Authentique 5d

cells: Samma bilmodell, med avdrag 420 000 kr = 569 300 kr

cells: Volkswagen Golf 1,4 TSI 122 Multifuel, med tillägg 39 100 kr = 229 000 kr

cells: Volkswagen Golf Sportscombi 1,4 TGI 110 BlueMotion

cells: Volkswagen Golf Sportscombi 1,4 TSI 122 MultiFuel BlueMotion Technology

cells: Volvo V60 Bi-Fuel Momentum Business Edition Pro

cells: Volvo V60 T5 Momentum Business Edition Pro

cells: Volvo V60 Bi-Fuel Summum Business Edition Pro

cells: Volvo V60 T5 Summum Business Edition Pro

cells: Volvo V70 Bi-Fuel Momentum Business Edition Pro

cells: Volvo V70 T5 Momentum Business Edition Pro

cells: Volvo V70 Bi-Fuel Summum Business Edition Pro

cells: Volvo V70 T5 Summum Business Edition Pro

cells: 4.2 Elhybridbilar, alkoholdrivna bilar och övriga miljöbilar

cells: Audi A4 Avant 2.0 TFSI E85 180 hk quattro Sports Edition

cells: Audi A4 Avant 2.0 TFSI E85 180 hk Sports Edition

cells: Audi A6 Sedan 2.0 TFSI hybrid 245 hk tiptronic Sports Edition

cells: Audi A6 Sedan 2.8 FSI 204 hk, med tillägg 10 000 kr = 376 500 kr

cells: Audi Q5 2.0 TFSI 245 hk hybrid quattro tiptronic Sports Edition

cells: Audi Q5 2.0 TFSI 225 hk quattro tiptronic Sports Edition, med tillägg 30 000 kr = 466 700 kr

cells: Mercedes Benz S 350 BlueTEC Lång, med avdrag 50 000 kr = 845 000 kr

cells: Mercedes Benz S 350 BlueTEC, med avdrag 50 000 kr = 790 000 kr

cells: Toyota Auris Touring Sports 1.8 Edition 50

cells: Volkswagen Golf Sportsvan 1,4 TSI 125 Multifuel

type: tabell


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 348583-11/111

title: Företagsrekonstruktion - är en fordran gammal eller ny när den uppkommit samma dag som ansökan om

text: 1 Sammanfattning

text: Om en fordran — t.ex. en skattefordran — uppkommer samma dag som ansökan om rekonstruktion görs omfattas fordringen inte av ett offentligt ackord. Inte heller föreligger någon allmän kvittningsrätt gentemot tidigare skulder till gäldenären.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Vid en företagsrekonstruktion omfattar en förhandling om offentligt ackord de borgenärer vilkas fordringar uppkommit före ansökan om företagsrekonstruktion,

text: 3 kap. 3 § första stycket lagen (1996:764)

text: om företagsrekonstruktion (FrekL). Vidare har en borgenär kvittningsrätt gentemot gäldenärens fordringar om båda fordringarna fanns (dvs. var uppkomna) när ansökan om företagsrekonstruktion gjordes, 2 kap. 21 § första stycket FrekL.

text: Fråga har uppkommit vad som gäller för det fall en fordran uppkommer samma dag som ansökan om rekonstruktion görs. Måste det utredas vid vilket närmare klockslag fordringen uppkommit i förhållande till ansökningen eller innebär bestämmelserna att det är dagen för ansökan som utgör skärningstidpunkt, dvs. för att omfattas av ett ackord respektive för att vara kvittningsbar ska fordringen ha uppkommit före dagen för ansökan om rekonstruktion?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Lagtexten i 2 kap. 21 § första stycket och 3 kap. 3 § första stycket FrekL anger inte annat än att relevant tidpunkt är när ansökan om rekonstruktion gjorts. Härmed måste förstås att en skriftlig ansökan ska ha inkommit till rätten (jfr. 2 kap. 1 § FrekL). Huruvida klockslaget för denna ansökan har betydelse eller om skärningstidpunkten är dagen som sådan (dvs. kl. 24 dagen före ansökningen) framgår inte.

text: I 1970 års ackordslag (

text: ), som föregick FrekL, var den relevanta tidpunkten beslutet om förhandling om offentligt ackord. I det betänkande som låg till grund för FrekL valdes i stället att knyta an till tidpunkten för ansökan om rekonstruktion. Förslaget kommenterades på så sätt att det i stället för ackordsbeslutsdagen var dagen för ansökan om rekonstruktion som skulle utgöra utgångspunkt för vilka fordringar som omfattas av ackord och som därmed även skulle vara "skärningsdag" för kvittningsrätten (

text: SOU 1992:113 s. 359

text: ). I

text: prop. 1995/96:5

text: anslöt sig regeringen till utredningens förslag. I fråga om rätten till kvittning uttalades att den tidpunkt som avgör om rätt till kvittning föreligger ska vara dagen för ansökan om företagsrekonstruktion (s. 84). Vidare angavs att rätten till kvittning borde bero av om fordringen uppkommit före eller efter dagen för ansökan om företagsrekonstruktion (s. 85). I ackordshänseende uttalades att det fanns skäl att låta dagen för ansökan om företagsrekonstruktion vara avgörande för vilka fordringar som omfattas av ett följande ackord (s. 117).

text: Kvittningsrätten enligt 2 kap 21 § första stycket FrekL kan enligt andra stycket i samma bestämmelse vara begränsad i fråga om sådana fordringar som förvärvats senare än tre månader före ansökan om rekonstruktion. Utgångspunkten för denna tidsfristberäkning får på samma sätt som vid återvinning (se 3 kap. 5 § FrekL jämfört med

text: 4 kap. 2 § andra stycket

text: KonkL) anses vara att tidsfristen räknas till — dvs. inte till och med — ansökningsdagen (jfr

text: SOU 1968:41 s. 123

text: samt

text: prop. 1970:136 s. 101

text: rörande en liknande bestämmelse i 1970 års ackordslag).

text: I den skuldförteckning (bouppteckning) som ska upprättas inför en förhandling om offentligt ackord och som ligger till grund för röstlängden ska ränta på borgenärernas fordringar inte beräknas längre än till dagen för ansökan om rekonstruktion, 3 kap. 14 § andra stycket FrekL.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Vid en företagsrekonstruktion brukar man allmänt tala om att en fordran är "gammal" eller "ny". Det är dock viktigt att observera att denna kategorisering kan variera beroende på sammanhanget, detta eftersom den relevanta skärningstidpunkten inte är densamma vid tillämpningen av samtliga bestämmelser i FrekL. Enligt den s.k. "frysningsregeln" i 2 kap. 15 § FrekL är det inte ansökan utan rättens beslut om rekonstruktion som är relevant tidpunkt. Om inledandebeslutet meddelas en senare dag än ansökningen innebär detta att en fordran kan vara "ny" enligt 3 kap. 3 § FrekL, samtidigt som den är "gammal" enligt 2 kap. 15 § FrekL. Det går alltså inte att sätta något absolut likhetstecken mellan vad som utgör "gammal" och "ny" skuld enligt nyssnämnda bestämmelser.

text: Vad gäller den närmare tillämpningen av bestämmelserna i 2 kap. 21 § och 3 kap. 3 § FrekL kan varken lagtext eller förarbeten sägas ge något entydigt besked om relevant skärningstidpunkt mellan "gammal" och "ny" fordran för det fall fordringen uppkommit samma dag som ansökan om rekonstruktion gjorts. I praktiken är det svårt att fastställa ett exakt klockslag för ansökningen, särskilt om ansökningshandlingen anlänt med post. Detta, jämte att samstämmighet kring skärningstidpunkten borde råda i förhållande till fristdagsbestämmelsen i 2 kap. 21 § andra stycket samt ränteberäkningsbestämmelsen i 3 kap. 14 § andra stycket, talar för att endast sådana fordringar som uppkommit före dagen för ansökan om rekonstruktion är att anse som "gamla". Har fordringen uppkommit samma dag som ansökningen inkommit till rätten är det alltså Skatteverkets uppfattning att fordringen är att betrakta som en sådan "ny" fordran som inte ger kvittningsrätt och som inte omfattas av ett offentligt ackord. Bedömningen av vilken dag handlingen inkommit till rätten får i förekommande fall avgöras med tillämpning av

text: 44 § lagen (1996:242)

text: om domstolsärenden.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 349024-12/113

status: upphävt

title: Avräkning utländsk skatt - fördelning av gemensamma kostnadsposter mellan svensk och utländsk inkomst i spärrbeloppsberäkningen samt hur fördelningen påverkas av koncernbidrag m.m.

text: Nytt: 2024-05-15

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2024-05-06, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Detta ställningstagande har kompletterats med hur fördelningen påverkas av avdrag för tidigare års underskott och ersätter Skatteverkets ställningstagande 2010-12-20 med dnr

text: 131 769239-10/111

text: Vid avräkning av utländsk skatt består täljaren i spärrbeloppsberäkningen av den utländska nettoinkomsten. När den utländska nettoinkomsten ska beräknas anser Skatteverket att fördelning av kostnadsposter som är gemensamma för svensk och utländsk inkomst bör göras utifrån den fördelningsmetod som är lämpligast i det enskilda fallet. Fördelning utifrån nettobeloppen efter avdrag för direkta kostnadsposter är en schablonmetod som kan användas. Det kan även finnas andra lämpliga fördelningsmetoder, t.ex. utifrån omsättning.

text: Vid fördelning av gemensamma kostnadsposter utifrån nettobeloppen ska underlaget inte påverkas av sådana poster som anges i 2 kap. 11-13 §§ avräkningslagen. Det innebär att lämnat eller mottaget koncernbidrag varken hänförs till den svenska eller utländska inkomsten. Detsamma gäller avdrag för lämnad utdelning som behandlas på samma sätt som koncernbidrag vid spärrbeloppsberäkningen samt avsättning till och återföring av periodiseringsfond och expansionsfond. Avdrag för tidigare års underskott finns inte omnämnt i 2 kap. 11-13 §§ avräkningslagen men ska inte heller påverka underlaget. Samma princip tillämpas vid fördelning av gemensamma intäktsposter.

text: 2 Frågeställning

text: Avräkning för utländsk skatt medges inte med högre belopp än den svenska skatt som tas ut på de utländska inkomsterna, det s.k. spärrbeloppet. Beräkningen görs genom att ett bråktal multipliceras med den svenska skatten. Bråktalets täljare innehåller de utländska förvärvsinkomsterna och bråktalets nämnare innehåller den sammanlagda svenska och utländska förvärvsinkomsten. De utländska förvärvsinkomsterna i täljaren är ett nettobelopp efter avdrag för kostnadsposter. Vissa kostnader är gemensamma för hela verksamheten och måste därför fördelas mellan svensk och utländsk inkomst. Hur ska fördelningen ske? Ska mottaget och lämnat koncernbidrag beaktas i fördelningen och på något sätt påverka underlaget?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Spärrbeloppsberäkningen syftar till att beräkna hur stor del av den svenska skatten som belöper på den utländska inkomsten. De utländska förvärvsinkomster som ingår i spärrbeloppsberäkningen är intäktsposter efter avdrag för kostnadsposter (2 kap. 10 § lagen [1986:468] om avräkning av utländsk skatt, avräkningslagen). Den utländska inkomstens storlek ska bestämmas med beaktande av andra kostnadsposter enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, än koncernbidrag och investmentföretags avdrag för lämnad utdelning (2 kap. 11 § avräkningslagen). Mottaget koncernbidrag ska inte heller påverka den utländska inkomstens storlek (2 kap. 12 § avräkningslagen). Avdrag för avsättning till expansionsfond och periodiseringsfond samt återföring av sådan avsättning ska inte påverka spärrbeloppsberäkningen (2 kap. 13 § avräkningslagen). Avdrag för tidigare års underskott finns inte uppräknat i 2 kap. 11-13 §§ avräkningslagen men Högsta förvaltningsdomstolen har i en dom 2012-04-24 med mål nr

text: ansett att sådant avdrag inte ska påverka den utländska inkomstens storlek vid spärrbeloppsberäkningen.

text: Högsta förvaltningsdomstolen har funnit att inte bara sådana kostnader som direkt avser den utländska verksamheten ska beaktas utan även kostnader som är gemensamma för verksamheterna i Sverige och utlandet (

text: RÅ 2001 ref. 43

text: ). I

text: prop. 2008/09:63 s. 39

text: exemplifieras det med overheadkostnader.

text: 4 Bedömning

text: Det anges varken i lagtext eller i förarbeten hur gemensamma kostnadsposter ska fördelas mellan svensk och utländsk inkomst när den utländska nettoinkomsten i täljaren i spärrbeloppsberäkningen ska beräknas. Skatteverket har i tidigare ställningstagande förespråkat följande princip. Intäkterna i den utländska verksamheten minskas med de kostnadsposter som är direkt hänförliga dit och intäkterna i den svenska verksamheten minskas med de kostnadsposter som är direkt hänförliga dit. Gemensamma kostnadsposter för hela verksamheten proportioneras mot nettobeloppen i de båda verksamheterna. Även intäktsposter som inte kan hänföras till någon speciell verksamhet proportioneras mot nettobeloppen i de båda verksamheterna. Som en alternativ metod har även en fördelning utifrån omsättning nämnts. Se ställningstagandet 2009-01-29, dnr

text: 131 774569-08/111

text: Fördelning utifrån nettobeloppen efter avdrag för direkta kostnadsposter är en schablonmetod som kan användas. Det kan även finnas andra lämpliga fördelningsmetoder, t.ex. utifrån omsättning. Beroende på omständigheterna i det enskilda fallet bör den fördelningsmetod väljas som bedöms lämpligast. Det kan exempelvis påverkas av vilken verksamhet företaget bedriver, vilka intäkter som ingår i fördelningen eller vilken typ av kostnadsposter som ska fördelas. Om fördelning görs utifrån nettobeloppen uppkommer frågan om koncernbidrag och övriga poster som anges i 2 kap. 11-13 §§ avräkningslagen ska påverka fördelningen. Lagstiftaren har valt att antingen låta dem enbart påverka nämnaren eller hålla dem helt utanför spärrbeloppsberäkningen.

text: Vid spärrbeloppsberäkningen ska mottaget och lämnat koncernbidrag inte påverka den utländska inkomsten i täljaren däremot den sammanlagda inkomsten i nämnaren. Effekten av det blir att koncernbidraget blir en "svensk" kostnadspost respektive intäktspost i spärrbeloppsberäkningen. När det gäller underlaget för att fördela gemensamma kostnadsposter mellan svensk och utländsk inkomst anser Skatteverket att koncernbidrag inte ska vara med i fördelningsunderlaget eftersom det medför stora snedvridande effekter som många gånger är till den skattskyldiges nackdel. Beroende på om koncernbidrag lämnats eller mottagits samt storleken på bidraget kommer det att skilja väldigt mycket på hur stor andel av de gemensamma kostnadsposterna som är hänförliga till den utländska inkomsten om alla omständigheter i övrigt är lika. Den omständigheten att koncernbidrag ska påverka den sammanlagda inkomsten, och därmed också den svenska inkomsten, vid själva spärrbeloppsberäkningen medför inte att koncernbidrag också behöver ses som en svensk kostnads- eller intäktspost vid fördelningen av gemensamma kostnadsposter mellan svensk och utländsk inkomst. Ett koncernbidrag torde i det sammanhanget inte vara hänförligt till vare sig svensk eller utländsk inkomst utan gemensamt för hela verksamheten.

text: Skatteverket anser att detsamma ska gälla för avdrag för lämnad utdelning som behandlas på samma sätt som koncernbidrag vid spärrbeloppsberäkningen samt för avsättning till och återföring av periodiseringsfond och expansionsfond som ska hållas helt utanför spärrbeloppsberäkningen. Med anledning av Högsta förvaltningsdomstolens dom 2012-04-24 anser Skatteverket att detsamma även gäller avdrag för tidigare års underskott.

text: Ett mycket förenklat exempel visar på principen när fördelningen görs utifrån nettobeloppen.

text: + 700 utländska intäkter

text: + 900 svenska intäkter

text: - 360 direkta kostnadsposter för de utländska intäkterna

text: - 480 direkta kostnadsposter för de svenska intäkterna

text: - 200 avdrag gemensamma kostnadsposter

text: - 300 lämnat koncernbidrag

text: = 260 överskott

text: Utländska intäkter minskade med direkta kostnadsposter blir 340 (700 — 360). Svenska intäkter minskade med direkta kostnadsposter blir 420 (900 — 480). Av den gemensamma kostnadsposten 200 belöper 89 (340 / 760 x 200) på den utländska inkomsten där 760 = 340 + 420. Det lämnade koncernbidraget påverkar inte denna beräkning. Den utländska inkomsten efter avdrag för dess andel av den gemensamma kostnadsposten blir då 251 (340 — 89).

text: Samma princip gäller vid fördelning av gemensamma intäktsposter mellan svensk och utländsk inkomst.

text: Tidigare utgåva av Skatteverkets hjälpblankett vid avräkning (SKV 2715 utgåva 01, 10-02) har utifrån detta ställningstagande fått en felaktig utformning. Mottaget koncernbidrag angavs i denna tidigare utgåva som en svensk intäkt och lämnat koncernbidrag som en svensk kostnad i underlaget för fördelning av gemensamma kostnads- och intäktsposter. Blanketten har därför ändrats i senare utgåvor.

text: 131 769239-10/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 349547-08/111

title: Tjänsteställe för idrottsdomare

text: Nytt: 2022-02-03

text: Från den 1 januari 2022 kan idrottsdomare omfattas av de nya reglerna om tillfälliga anställningar och uppdrag på annan ort i högst en månad . Reglerna innebär att avdrag för resekostnader och ökade levnadskostnader medges på samma sätt som för tjänsteresor, om anställningen eller uppdraget är avsett att pågå högst en månad och avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen är längre än 50 kilometer.

text: 1 Sammanfattning

text: Domare som anlitas av en idrottsförening eller annan arrangör för att för dennes räkning döma i en match eller tävling får anses ha sitt tjänsteställe på den plats där matchen eller tävlingen äger rum.

text: Idrottsdomare som är anlitade av idrottsförbund på riks- eller distriktsnivå för att döma i matcher eller tävlingar får normalt anses ha sitt tjänsteställe i bostaden och inte på de platser där idrottstävlingarna äger rum. Detta gäller även om den lokala arrangören betalar ut en mindre del av ersättningen till domaren, t.ex. reseersättning.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit var en idrottsdomare ska anses ha sitt tjänsteställe dels när idrottsdomaren är anlitad av en lokal idrottsförening eller arrangör och dels när domaren är anlitad av ett riks- eller distriktsförbund samt om tjänstestället påverkas av från vem eller vilka idrottsdomaren får sin ersättning för uppdraget.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I

text: 12 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, anges att tjänstestället är den plats där den skattskyldige utför huvuddelen av sitt arbete. Utförs detta under förflyttning eller på arbetsplatser som hela tiden växlar, anses i regel den plats där den skattskyldige hämtar och lämnar arbetsmaterial eller förbereder och avslutar sina arbetsuppgifter som tjänsteställe.

text: Ersättning som betalas ut från en idrottsförening till en idrottsutövare och som sammanlagt understiger ett halvt prisbasbelopp under året ska inte räknas med i underlaget för arbetsgivaravgifter och skatteavdrag, se

text: 2 kap. 19 § socialavgiftslagen (2000:980)

text: respektive

text: 5 kap. 3 § skattebetalningslagen (1997:483)

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: En idrottsdomare som anlitas av olika idrottsföreningar eller andra arrangörer för att döma matcher eller tävlingar anses normalt ha sitt tjänsteställe på respektive plats för den match/tävling där han dömer. Idrottsdomaren har i dessa fall flera uppdragsgivare och varje plats för en idrottstävling får därmed anses utgöra ett tjänsteställe. Eftersom idrottsdomaren i dessa fall utför arbetet på sitt tjänsteställe kan föreningen eller arrangören inte betala ut skattefri reseersättning eller skattefritt traktamente. Om idrottsföreningen eller arrangören betalar ut sådan ersättning ska den beskattas som vanlig lön.

text: Om idrottsdomaren är anlitad av ett idrottsförbund för att döma olika matcher eller tävlingar får domaren anses ha endast en uppdragsgivare och frågan om var han har sitt tjänstestället ska bedömas utifrån detta uppdrag.

text: Utmärkande för en idrottsdomare som har ett idrottsförbund som uppdragsgivare är att arbetet, för förbundets räkning, utförs på arbetsplatser som hela tiden växlar och att förberedande och avslutande arbetsuppgifter slutförs i bostaden.

text: Huvudregeln i

text: 12 kap. 8 §

text: IL innebär att tjänstestället är den plats där den anställde utfört huvuddelen av sitt arbete åt sin arbetsgivare eller om arbetsplatserna hela tiden växlar den plats där den anställde hämtar och lämnar arbetsmaterial eller förbereder och avslutar sina arbetsuppgifter. I och med att en idrottsdomare som är anlitad av ett idrottsförbund endast kan ha ett tjänsteställe i denna anställning eller uppdrag, och under förutsättning att domaren inte har sitt tjänsteställe i förbundets lokaler, får detta till följd att domaren i dessa fall får anses ha sitt tjänsteställe i bostaden. Eftersom domaren har tjänsteställe i bostaden är de resor som domaren gör från bostaden till de olika matcherna och tävlingarna att jämställa med tjänsteresor.

text: Även om idrottsföreningen eller arrangören bidrar med en del av idrottsdomarens ersättning, t.ex. reseersättning, får idrottsdomaren anses ha sitt tjänsteställe i bostaden så länge som han är kontrakterad av idrottsförbundet och förbundet utger den huvudsakliga delen av ersättningen till domaren.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 350947-15/111

title: Avräkningsbar utländsk skatt när Sverige bara beskattar en del av inkomsterna från en utländsk stat

text: Nytt: 2024-06-20

text: Detta ställningstagande är ersatt av ställningstagande 8-2936141 och ska inte längre tillämpas.

text: 1 Sammanfattning

text: Om flera inkomster har beskattats i en utländsk stat och Sverige endast har beskattningsrätt till en del av inkomsterna kan inte hela den utländska skatten avräknas. En beräkning måste då göras av hur stor del av den utländska skatten som avser den eller de inkomster som ska beskattas i Sverige. Det framgår inte av lag vilka principer som ska användas vid denna beräkning. Skatteverket anser att bestämmelser om beräkning av spärrbelopp i lagen om avräkning av utländsk skatt kan ge ledning vid beräkningen av avräkningsbar utländsk skatt. I detta ställningstagande redogörs för vilka principer Skatteverket anser ska tillämpas vid beräkningen och dessa framgår också av exempel i följande avsnitt.

text: 4.1 Beräkning av utländsk nettoinkomst

text: 4.2 Fördelning av utländska skattereduktioner

text: 4.3 Beräkning av avräkningsbar utländsk skatt

text: 4.4 Sammanfattande exempel

text: I de fall omständigheterna i det enskilda fallet gör att beräkningssättet i ställningstagandet leder till ett missvisande resultat eller inte går att tillämpa får beräkningen anpassas efter de specifika omständigheterna.

text: 2 Frågeställning

text: En obegränsat skattskyldig fysisk person har en inkomst från utlandet som ska beskattas i Sverige. Inkomsten har beskattats i den utländska staten och avräkning ska medges för den utländska skatten på inkomsten. Personen har även beskattats för andra inkomster i samma utländska stat och dessa inkomster ska inte beskattas i Sverige. I utlandet har personen fått olika typer av avdrag och den slutliga skatten har satts ned genom skattereduktioner. Hur ska den del av den utländska skatten som är hänförlig till den inkomst som ska beskattas i Sverige, d.v.s. den avräkningsbara utländska skatten, beräknas i dessa fall?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Bestämmelserna om avräkning finns i lagen (

text: ) om avräkning av utländsk skatt, AvrL. Av lagen framgår bl.a. att med utländsk skatt avses allmän slutlig skatt på inkomst som har betalats till en utländsk stat, delstat, lokal myndighet eller till Europeiska unionen (

text: 1 kap 3 §

text: AvrL).

text: Den skattskyldige ska lämna de uppgifter som behövs för avräkningen (1 kap 6 § AvrL).

text: Av AvrL framgår hur man ska beräkna hur stor del av den svenska skatten som belöper på den utländska inkomsten, d.v.s. den så kallade spärrbeloppsberäkningen. Det framgår att de utländska förvärvsinkomster som ingår i spärrbeloppsberäkningen är intäktsposter efter avdrag för kostnadsposter (2 kap. 10 § AvrL). Högsta förvaltningsdomstolen har funnit att inte bara sådana kostnader som direkt avser den utländska verksamheten ska beaktas utan även kostnader som är gemensamma för verksamheterna i Sverige och utlandet (

text: RÅ 2001 ref. 43

text: Om den skattskyldige har fått skattereduktion enligt bestämmelserna i

text: 67 kap.

text: IL ska skattereduktionen beaktas vid beräkningen av spärrbeloppet (2 kap. 10 § andra stycket AvrL).

text: Avräkning medges med det lägsta beloppet av summan av de avräkningsbara utländska skatterna (2 kap. 8 § AvrL) och spärrbeloppet (2 kap. 9 § AvrL).

text: 4 Bedömning

text: När en fysisk person begär avräkning för utländsk skatt är det i de flesta fall fråga om utländsk skatt på en eller flera inkomster från en utländsk stat som alla ska beskattas i Sverige. I de fallen har den skatt som betalats i utlandet bara tagits ut på inkomster som tas upp till beskattning här och den utländska skatten framgår då av den utländska slutskattsedeln eller liknande.

text: Om flera inkomster har beskattats i en utländsk stat och Sverige endast har beskattningsrätt till en del av inkomsterna måste en beräkning göras av hur stor del av den utländska skatten som avser den eller de inkomster som ska beskattas i Sverige. Hur denna beräkning ska göras finns inte reglerat i svensk lag. I dessa fall anser Skatteverket att AvrL:s bestämmelser om beräkning av spärrbelopp kan ge ledning och att även Skatteverkets syn på hur gemensamma kostnadsposter ska fördelas vid spärrbeloppsberäkningen kan ge stöd vid beräkningen (Skatteverket 2012-05-15, dnr

text: 131 349024-12/113

text: Detta innebär att för att kunna beräkna hur stor andel av den totala utländska skatten som hänför sig till den utländska inkomst som ska beskattas i Sverige måste den utländska nettoinkomsten först beräknas. Den utländska inkomsten minskas med de kostnader och avdrag som är direkt hänförliga till inkomsten (se exempel 1-5). Kostnader och andra avdrag som är gemensamma för samtliga inkomster proportioneras sedan mot de framräknade nettoinkomsterna (se exempel 6 och 7). Om det inte framgår att en kostnad eller ett avdrag har samband med en viss inkomst fördelas den enligt samma princip som gemensamma kostnader och avdrag.

text: Om det förekommer skattereduktioner i den utländska skatteberäkningen anser Skatteverket att de ska hanteras enligt samma principer som skattereduktioner hanteras vid den svenska spärrbeloppsberäkningen. Skatteverket anser att skattereduktionerna ska fördelas utifrån vilka skatter de minskar samt hur stor respektive skatt är i förhållande till summan av skatterna före skattereduktionerna (Skatteverket 2009-09-25, dnr

text: 131 728586-09/111

text: De utländska skattereduktionerna ska således fördelas ut på de skatter som de minskar. Även om en viss typ av inkomst genererar en skattereduktion men skattereduktionen minskar skatt som tas ut även på andra inkomster fördelas skattereduktionen på de skatter den minskar. Om det inte framgår att skattereduktionen bara minskat skatten på en viss inkomst eller en viss typ av skatt utgår Skatteverket ifrån att skattereduktionen har minskat samtliga skatter och fördelar skattereduktionen i proportion till hur stor respektive skatt är i förhållande till total skatt före skattereduktion (se exempel 8). Om skattereduktionen även minskar socialförsäkringsavgifter ska den fördelas även på dessa avgifter (se exempel 9).

text: När en nettoinkomst har räknats fram så sätts den i relation till den totala nettoinkomsten i den andra staten och den utländska skatten efter eventuella skattereduktioner fördelas utifrån det förhållandet (se exempel 10).

text: Har olika skatter tagits ut på olika underlag måste flera nettoinkomstberäkningar göras. Vid nettoinkomstberäkningen fördelas de kostnader som påverkat underlaget för respektive skatt (se exempel 11).

text: I det följande visas ett antal exempel på hur den utländska skatteberäkningen kan ha påverkats av kostnader och andra avdrag samt skattereduktioner i den utländska staten och hur Skatteverket anser att en beräkning av den avräkningsbara utländska skatten ska göras.

text: Förutsättningarna i samtliga exempel är att både inkomst A och inkomst B är intjänade i samma stat och beskattade där, men att endast inkomst B ska beskattas i Sverige. Den gemensamt beräknade utländska skatten måste därför fördelas mellan inkomst A och inkomst B så att man får fram den avräkningsbara utländska skatten.

text: 4.1 Beräkning av utländsk nettoinkomst

text: Kostnader och avdrag hänförliga till en viss inkomst

text: De kostnader och avdrag, t.ex. olika former av grundavdrag, som kan hänföras till en viss inkomst ska minska den inkomsten.

text: Exempel 1 (se även punkt 2 i det sammanfattande exemplet i avsnitt 4.4).

text: Inkomst A är 300 000 och kostnaderna hänförliga till denna inkomst är 50 000. Inkomst B är 300 000 och kostnaderna hänförliga till denna inkomst är 10 000. Nettoinkomsten för A blir då 250 000 och för B 290 000.

text: Exempel 2 (jämför även med exempel 7)

text: Inkomst A är 300 000 och inkomst B är 200 000. Inkomst A ger rätt till ett avdrag om 50 000 medan inkomst B beskattas till hela beloppet. Nettoinkomsten för A blir då 250 000 (300 000 – 50 000) och för B 200 000.

text: Om ett avdrag är begränsat till ett visst maximibelopp som är gemensamt för samtliga inkomster ska det fördelas utifrån de ingående avdragens andel av det totala avdraget. Vid beräkningen ska det totala avdraget beräknas till summan av det belopp som varje inkomst har genererat eller högst kan generera.

text: Exempel 3

text: För inkomst A medges ett avdrag med 40 % av inkomsten. Inkomsten är 100 000 och avdraget är 40 000. Avdrag kan högst ges med 80 000.

text: För inkomst B medges ett avdrag med 25 % av inkomsten. Inkomsten är 100 000 och avdraget är 25 000. Avdrag kan högst ges med 70 000.

text: Avdrag medges med 65 000 (40 000 + 25 000) utan att någon begränsning har tillämpats. Eftersom avdraget inte har begränsats av något maximibelopp ska inkomst A minskas med 40 000 och inkomst B med 25 000.

text: Exempel 4 (se även punkt 2 i det sammanfattande exemplet i avsnitt 4.4).

text: För inkomst A medges ett avdrag med 40 % av inkomsten. Inkomsten är 300 000 och avdraget är 120 000. Avdrag kan dock högst ges med 80 000.

text: För inkomst B medges ett avdrag med 25 % av inkomsten. Inkomsten är 300 000 och avdraget är 75 000. Avdrag kan dock högst ges med 70 000.

text: Det sammanlagda avdraget blir 150 000 (80 000 + 70 000) men om personen har både inkomst A och inkomst B är det sammanlagda avdraget begränsat till högst 80 000. Avdraget ska i det här fallet proportioneras utifrån det avdrag som varje inkomst högst kan generera, d.v.s. 80 000 för inkomst A och 70 000 för inkomst B.

text: Avdrag hänförligt till inkomst A: 42 667 (80 000/150 000 x 80 000)

text: Avdrag hänförligt till inkomst B: 37 333 (70 000/150 000 x 80 000)

text: Exempel 5

text: För inkomst B medges ett avdrag med 25 % av inkomsten. Inkomsten är 240 000 och avdraget är 60 000. Avdrag kan högst ges med 70 000.

text: Det sammanlagda avdraget blir 140 000 (80 000 + 60 000) men om personen har både inkomst A och inkomst B är det sammanlagda avdraget begränsat till högst 80 000. Avdraget ska i det här fallet proportioneras utifrån det avdrag som varje inkomst har genererat, d.v.s. 60 000 för inkomst B, eller högst kan generera, d.v.s. 80 000 för inkomst A.

text: Avdrag hänförligt till inkomst A: 45 714 (80 000/140 000 x 80 000)

text: Avdrag hänförligt till inkomst B: 34 286 (60 000/140 000 x 80 000)

text: Kostnader och avdrag som inte är hänförliga till en viss inkomst

text: Kostnader och avdrag, t.ex. olika former av grundavdrag, som inte är hänförliga till en viss inkomst ska proportioneras mot nettoinkomsterna, d.v.s. inkomsterna efter avdrag för kostnader och andra avdrag som är hänförliga till respektive inkomst.

text: Exempel 6 (se även punkt 2 i det sammanfattande exemplet i avsnitt 4.4).

text: Inkomst A är 300 000 och kostnader hänförliga till inkomst A är verkliga kostnader om 50 000 samt ett schablonmässigt avdrag om 42 667. Nettoinkomsten är 207 333.

text: Inkomst B är 300 000 och kostnader hänförliga till inkomst B är verkliga kostnader om 10 000 samt ett schablonmässigt avdrag om 37 333. Nettoinkomsten är 252 667.

text: Den sammanlagda nettoinkomsten före fördelningen av gemensamma kostnader är 460 000 (207 333 + 252 667) och de gemensamma kostnaderna och avdragen är 40 000.

text: Gemensamma kostnader och avdrag hänförliga till inkomst A: 18 029 (207 333/460 000 x 40 000)

text: Gemensamma kostnader och avdrag hänförliga till inkomst B: 21 971 (252 667/460 000 x 40 000)

text: Exempel 7 (jämför även med exempel 2)

text: Inkomst A är 300 000 och inkomst B är 200 000. Den sammanlagda inkomsten ger rätt till ett avdrag om 50 000. Den totala nettoinkomsten blir 450 000. Nettoinkomsten för A blir 270 000 (300 000/500 000 x 450 000) och för B 180 000 (200 000/500 000 x 450 000).

text: Skattereduktioner ska fördelas ut på de skatter som de minskar. Om det inte framgår att skattereduktionen bara minskar skatt på en viss inkomst eller en viss typ av skatt fördelas skattereduktionen i proportion till hur stor respektive skatt är i förhållande till total skatt före skattereduktion.

text: Exempel 8

text: Den kommunala skatten är 200 000 och den statliga skatten är 100 000. Skattereduktion medges med 30 000 och den totala slutliga skatten blir 270 000. Det framgår inte att skattereduktionen bara har minskat en av skatterna. Skattereduktionen fördelas därför på båda.

text: Den kommunala skatten blir efter skattereduktionen 180 000 (200 000/300 000 x 270 000) och den statliga skatten blir 90 000 (100 000/300 000 x 270 000).

text: Om skattereduktionen även minskar socialförsäkringsavgiften ska beräkningen av den utländska skatten göras på följande sätt.

text: Exempel 9

text: Skatten är 100 000 och socialförsäkringsavgiften är 50 000, d.v.s. sammanlagt 150 000. Skattereduktion medges med 30 000 och minskar både skatt och socialförsäkringsavgift. Den slutliga skatten och socialförsäkringsavgiften blir därefter 120 000.

text: Skatten blir efter skattereduktionen 80 000 (100 000/150 000 x 120 000).

text: Socialförsäkringsavgiften blir efter skattereduktionen 40 000 (50 000/150 000 x 120 000).

text: Den avräkningsbara utländska skatten efter beaktande av eventuella skattereduktioner ska beräknas för den utländska inkomst som ska tas upp till beskattning i Sverige. Fördelningen av den utländska skatten ska göras i förhållande till hur stor del den utländska nettoinkomsten som ska beskattas i Sverige utgör av den totala utländska nettoinkomsten.

text: Exempel 10 (se även punkt 3 i det sammanfattande exemplet i avsnitt 4.4).

text: Nettoinkomsten för inkomst A är 189 304 och för inkomst B 230 696. Den totala nettoinkomsten är 420 000. Skatten uppgår till 86 000 efter skattereduktion.

text: Skatten på inkomst A blir efter skattereduktion 38 762 (189 304/420 000 x 86 000). Skatten på inkomst B blir efter skattereduktion 47 238 (230 696/420 000 x 86 000).

text: Om underlaget för den utländska skatten beräknas olika för t.ex. kommunal respektive statlig skatt måste två beräkningar göras.

text: Exempel 11

text: Inkomst A är 300 000 och inkomst B är 300 000. Vid den kommunala beskattningen får ett avdrag om 100 000 göras från inkomst B men inte från inkomst A. Nettoinkomsten för inkomst A blir 300 000 och nettoinkomsten för inkomst B blir 200 000. Den kommunala skatten är 150 000 varav 90 000 (300 000/500 000 x 150 000) hör till inkomst A och 60 000 (200 000/500 000 x 150 000) till inkomst B.

text: Vid den statliga beskattningen får inte något avdrag göras. Nettoinkomsten för inkomst A och inkomst B blir därför 300 000 vardera. Den statliga skatten är 120 000 varav 60 000 (300 000/600 000 x 120 000) hör till inkomst A och 60 000 (300 000/600 000 x 120 000) till inkomst B.

text: 4.4 Sammanfattande exempel

text: I exemplet gäller att endast inkomst B är skattepliktig i Sverige.

text: Beskattningsunderlag, skatt och socialförsäkringsavgift i utlandet

cells: Inkomst A som endast ska beskattas i utlandet

cells: Inkomst B som ska beskattas i båda länderna

cells: Schablonmässig beräknat avdrag på A och B

cells: Socialförsäkringsavgift att betala A: 10 % av 300 000 B: 5 % av 300 000

text: Beräkning av utländsk nettoinkomst för inkomst B

text: För att kunna fördela gemensamma kostnader måste övriga kostnader och avdrag fördelas först och den utländska nettoinkomsten före fördelning av gemensamma kostnader beräknas.

cells: Kostnader hänförliga till A (se exempel 1)

cells: Kostnader hänförliga till B (se exempel 1)

cells: Schablonavdrag hänförligt till A (80 000/150 000 x 80 000) (se exempel 4)

cells: Schablonavdrag hänförligt till B (70 000/150 000 x 80 000) (se exempel 4)

cells: Utländsk nettoinkomst före avdrag för gemensamma kostnader (totalt 460 000)

cells: Gemensamma kostnader hänförliga till B (252 667/460 000 x 40 000) (se exempel 6)

cells: Utländsk nettoinkomst efter avdrag för gemensamma kostnader (totalt 420 000)

text: Beräkning av avräkningsbar utländsk skatt

cells: Avräkningsbar utländsk skatt (230 696/420 000 x 86 000) (se exempel 10)