identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 440202-10/111

title: Ansökningar om återbetalning av mervärdesskatt från mervärdesskattegrupper

text: Nytt: 2023-06-01

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Om en utländsk företagare som ingår i en mervärdesskattegrupp i ett annat EU-land tillhandahåller varor eller tjänster som medför skattskyldighet för företaget i Sverige ska den utländske företagaren registreras för redovisning av mervärdesskatt här. Enligt Skatteverkets uppfattning medför en sådan registrering inte att den mervärdesskattegrupp som företagaren är en del av i etableringsmedlemsstaten är förhindrad att ansöka om återbetalning av mervärdesskatt i Sverige via den elektroniska portal som har inrättats i etableringsmedlemsstaten. Detta gäller oavsett om det är den företagare som är huvudman eller en annan medlem i mervärdesskattegruppen som är registrerad för mervärdesskatt i Sverige.

text: Om en mervärdesskattegrupp enligt

text: 6 a kap.

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, ansöker om återbetalning i en annan medlemsstat, ska Skatteverket vidarebefordra ansökan till den återbetalande medlemsstaten. Detta gäller under förutsättning att mervärdesskattegruppen under återbetalningsperioden är skattskyldig i egenskap av säljare eller har rätt till återbetalning enligt 10 kap. 9, 11, 11 c-11 e eller 12 § ML. Skatteverket ska däremot inte vidarebefordra en eventuell ansökan från ett företag som ingår i en mervärdesskattegrupp och inte självt är skattskyldigt i egenskap av säljare eller har rätt till återbetalning enligt 10 kap. 9, 11, 11 c-11 e eller 12 § ML.

text: Frågan om en sökande har rätt till återbetalning av mervärdesskatt i en annan medlemsstat avgörs av den behöriga myndigheten i den medlemsstaten i enlighet med bestämmelserna där.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Ett nytt elektroniskt förfarande för återbetalning av mervärdesskatt till näringsidkare som är etablerade inom EU men inte i den medlemsstat där mervärdesskatten har debiterats (den återbetalande medlemsstaten) har införts fr.o.m. den 1 januari 2010. Med anledning av de nya regler som har införts har det uppkommit frågor bl.a. avseende ansökningar från mervärdesskatteskattegrupper.

text: Följande frågor har ställts avseende ansökningar från mervärdesskattegrupper som är registrerade enligt bestämmelser i ett annat medlemsland:

text: Hur kommer Skatteverket att hantera en ansökan om återbetalning av mervärdesskatt från en mervärdesskattegrupp i ett annat EU-land om

text: a) En eller flera av medlemmarna är registrerade för redovisning av mervärdesskatt i Sverige?

text: b) Huvudmannen är registrerad för redovisning av mervärdesskatt i Sverige?

text: Fråga har också uppkommit om Skatteverket ska vidarebefordra en ansökan om återbetalning av mervärdesskatt i ett annat EU-land om ansökan lämnats in av en mervärdesskattegrupp enligt ML respektive av ett företag som ingår i en sådan mervärdesskattegrupp.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Bestämmelser i

text: mervärdesskattelagen

text: och

text: skattebetalningslagen

text: Enligt

text: 6 a kap. 1 §

text: ML, får två eller flera näringsidkare, under vissa förutsättningar, anses som en enda näringsidkare, en mervärdesskattegrupp, och den verksamhet som mervärdesskattegruppen bedriver anses som en enda verksamhet. Av

text: 6 a kap. 2 § andra stycket

text: ML framgår att det endast är en näringsidkares fasta etableringsställe i Sverige som får ingå i en mervärdesskattegrupp.

text: En mervärdesskattegrupp anses enligt

text: 6 a kap. 4 §

text: ML bildad den dag Skatteverket beslutar att näringsidkarna ska registreras som en sådan grupp, eller den senare dag som Skatteverket bestämmer. Av beslutet ska framgå vem Skatteverket utsett som huvudman.

text: Enligt

text: 3 kap. 1 § skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL, ska Skatteverket registrera den som är grupphuvudman. Av 23 kap.

text: 3 a §

text: SBL följer att grupphuvudmannen ska svara för redovisningen och betalningen av mervärdesskatt som hänför sig till den verksamhet som mervärdesskattegruppen bedriver och i övrigt företräda mervärdesskattegruppen i frågor som rör sådan skatt.

text: Av

text: 10 kap. 1 §

text: ML framgår att en utländsk företagare på ansökan har rätt till återbetalning av ingående skatt under förutsättning att

text: den ingående skatten avser förvärv eller import som hänför sig till omsättning i verksamhet utomlands,

text: omsättningen, i det fall den görs inom EU, är skattepliktig eller medför återbetalningsrätt motsvarande den som avses i 11 eller 12 § i det land där omsättningen görs, och

text: omsättningen skulle ha varit skattepliktig eller skulle ha medfört rätt enligt 11 eller 12 § till återbetalning om omsättningen gjorts här i landet.

text: Rätt till återbetalning föreligger även för ingående skatt som avser förvärv eller import som hänför sig till omsättning inom landet för vilken förvärvaren är skattskyldig enligt 1 kap. 2 § första stycket 2, 3, 4, 4 b eller 4 c om omsättningen är skattepliktig eller medför återbetalningsrätt enligt 11 eller 12 §.

text: Enligt

text: 19 kap. 1 §

text: ML ska en utländsk företagare som är etablerad i ett annat EU-land och vill ansöka om återbetalning av ingående skatt i Sverige ansöka om detta hos Skatteverket. Ansökan ska göras genom den elektroniska portal som inrättats för detta ändamål i det EU-land där företagaren är etablerad. En förutsättning är att den utländske företagaren inte har omsatt några andra varor och tjänster i Sverige än sådana som anges i andra stycket. Enligt

text: 19 kap. 1 § tredje stycket

text: ML ska dock en utländsk företagare som är etablerad i ett annat EU-land och som är eller ska vara registrerad enligt 3 kap. 1 § 2, 4, 5 eller 5 a SBL ansöka om återbetalning i skatte- eller självdeklaration.

text: Med utländsk företagare förstås enligt

text: 1 kap. 15 §

text: ML en näringsidkare som inte har sätet för sin ekonomiska verksamhet eller ett fast etableringsställe här i landet och inte heller är bosatt eller stadigvarande vistas här.

text: Enligt

text: 19 kap. 31 §

text: ML ska en näringsidkare som är etablerad i Sverige, men inte i det EU-land där återbetalning av mervärdesskatt söks, och som vill få återbetalning av sådan skatt i enlighet med det landets tillämpning av

text: rådets direktiv 2008/9/EG av den 12 februari 2008

text: om fastställande av närmare regler för återbetalning enligt direktiv

text: av mervärdesskatt till beskattningsbara personer som inte är etablerade i den återbetalande medlemsstaten men i en annan medlemsstat, direktiv

text: , rikta en ansökan om återbetalning till det landet. Sökanden ska ge in ansökan till Skatteverket genom den elektroniska portal som inrättats för detta ändamål.

text: Av

text: 19 kap. 33 §

text: ML framgår att Skatteverket ska besluta att inte vidarebefordra en ansökan om sökanden under den aktuella återbetalningsperioden inte är skattskyldig i Sverige i egenskap av säljare eller har rätt till återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 9, 11, 11 c, 11 d, 11 e eller 12 § ML.

text: 3.2 Unionsrätt

text: Enligt artikel 11 i rådets direktiv (

text: ) om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet, har medlemsstaterna möjlighet att införa särskilda regler för mervärdesskattegrupper i sin nationella lagstiftning. Två eller flera av varandra rättsligt oberoende personer som är nära förbundna med varandra genom finansiella, ekonomiska och organisatoriska band får av en medlemsstat betraktas som en enda beskattningsbar person för mervärdesskatteändamål, förutsatt att de är etablerade i den medlemsstaten. Bestämmelsen är frivillig för medlemsländerna att tillämpa.

text: EU:s bestämmelser om återbetalning av ingående skatt till beskattningsbara personer som inte är etablerade i den återbetalande medlemsstaten men i en annan medlemsstat finns fr.o.m. den 1 januari 2010 i direktiv

text: Med beskattningsbar person som inte är etablerad i den återbetalande medlemsstaten avses enligt

text: artikel 2 i direktiv 2008/9/EG

text: en beskattningsbar person i den mening som avses i artikel 9.1 i mervärdesskattedirektivet som inte är etablerad i den återbetalande medlemsstaten men som är etablerad inom en annan medlemsstats territorium.

text: Enligt artikel 9.1 i mervärdesskattedirektivet avses med beskattningsbar person den som, oavsett på vilken plats, självständigt bedriver en ekonomisk verksamhet, oberoende av dess syfte eller resultat.

text: Av

text: artikel 7 i direktiv 2008/9/EG

text: framgår att för att erhålla återbetalning av mervärdesskatt i den återbetalande medlemsstaten ska en beskattningsbar person som inte är etablerad i den återbetalande medlemsstaten på elektronisk väg rikta en återbetalningsansökan till den medlemsstaten och inkomma med denna till den medlemsstat där han är etablerad via den elektroniska portal som ska inrättas av den medlemsstaten.

text: Av

text: artikel 34

text: a.1 i

text: rådets förordning (EG) nr 1798/2003 av den 7 oktober 2003

text: om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt och om upphävande av förordning

text: (EEG) nr 218/92

text: framgår att den behöriga myndigheten i etableringsmedlemsstaten, när den tar emot en ansökan om återbetalning av mervärdesskatt, på elektronisk väg inom 15 kalenderdagar ska vidarebefordra ansökan till de behöriga myndigheterna i berörd återbetalande medlemsstat. Detta gäller under förutsättning att

text: artikel 18 i direktiv 2008/9/EG

text: inte är tillämplig. Genom att vidarebefordra ansökan bekräftar myndigheten i etableringsmedlemsstaten att sökanden är en i mervärdesskattehänseende beskattningsbar person samt att det registreringsnummer för mervärdesskatt som denna person har uppgett är giltigt för återbetalningsperioden.

text: Enligt

text: artikel 18 i direktiv 2008/9/EG

text: ska dock etableringsmedlemsstaten inte vidarebefordra ansökan till den återbetalande medlemsstaten om sökanden under återbetalningsperioden i etableringsmedlemsstaten

text: inte är en beskattningsbar person för mervärdesskatt,

text: endast utför vissa särskilt angivna leveranser av varor eller tillhandahållanden av tjänster som är undantagna från skatteplikt utan rätt till avdrag för mervärdesskatt,

text: omfattas av den skattebefrielse för små företag som avses i artiklarna 284, 285, 286 och 287 i mervärdesskattedirektivet, eller

text: omfattas av den gemensamma ordningen för schablonbeskattning för jordbrukare enligt artiklarna

text: i direktiv 2006/112/EG.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Ansökningar från företag som ingår i en mervärdesskattegrupp enligt regler i en annan medlemsstat

text: Mervärdesskattelagens

text: regler om mervärdesskattegrupper är inte tillämpliga på mervärdesskattegrupper som består av två eller flera företags fasta etableringar i en annan medlemsstat. Det är bara en näringsidkares fasta etableringsställe i Sverige som kan ingå i en mervärdesskattegrupp enligt ML.

text: Av artikel 11 i mervärdesskattedirektivet framgår att en medlemsstats ordning för mervärdesskattegrupper får gälla för personer som är etablerade på den medlemsstatens territorium. Om en medlemsstat inför bestämmelser om mervärdesskattegrupper med stöd av artikel 11 i mervärdesskattedirektivet utgör detta en nationell avvikelse från de normala gemensamma mervärdesskattereglerna. Effekterna av sådana bestämmelser blir därmed normalt begränsade till det nationella territoriet.

text: Enligt reglerna i ML behandlas en mervärdesskattegrupp som en näringsidkare och gruppen har ett registreringsnummer för mervärdesskatteändamål. De företag som ingår i en mervärdesskattegrupp har normalt inte egna registreringsnummer för mervärdesskatt. Bestämmelsen om mervärdesskattegrupper i artikel 11 i mervärdesskattedirektivet är dock kortfattad och ger medlemsstaterna utrymme att själva fastställa närmare regler för genomförandet av bestämmelserna. Det kan därför finnas skillnader mellan de olika ordningar som medlemsstaterna har infört.

text: Den som vill ansöka om återbetalning enligt reglerna i direktiv

text: ska göra detta i egenskap av beskattningsbar person i etableringsmedlemsstaten. Frågan om en sökande är en beskattningsbar person ska därför, enligt Skatteverkets uppfattning, bedömas enligt reglerna i den medlemsstaten. Om sökanden inte är en beskattningsbar person för mervärdesskatt i etableringsmedlemsstaten ska ansökan inte vidarebefordras till den återbetalande medlemsstaten (

text: artikel 18 i direktiv 2008/9/EG

text: ). Genom att vidarebefordra en ansökan om återbetalning till en annan medlemsstat bekräftar myndigheten i etableringsmedlemsstaten att sökanden är en i mervärdesskattehänseende beskattningsbar person. Om en ansökan från ett enskilt företag vidarebefordrats till Skatteverket ska verket därför utgå ifrån att detta företag är en beskattningsbar person enligt reglerna i etableringsmedlemsstaten. På motsvarande sätt ska Skatteverket utgå ifrån att en ansökan från en mervärdesskattegrupp som har vidarebefordrats av den behöriga myndigheten i etableringsmedlemsstaten har lämnats in av en beskattningsbar person enligt reglerna i etableringsmedlemsstaten.

text: Enligt bestämmelserna i

text: 19 kap. 1 § tredje stycket

text: ML ska den som är eller ska vara registrerad enligt 3 kap. 1 § 2, 4, 5 eller 5 a SBL inte ansöka om återbetalning genom det elektroniska förfarandet. Ansökan om återbetalning ska i dessa fall göras i skatte- eller självdeklaration. Den fråga som har uppkommit avser om en mervärdesskattgrupp i en annan medlemsstat kan ansöka om återbetalning genom det elektroniska förfarandet trots att en eller flera medlemmar i mervärdesskattegruppen är registrerade för redovisning av mervärdesskatt i Sverige. Fråga har också ställts om det blir någon skillnad om det är den företagare som är huvudman för mervärdesskattegruppen som är registrerad för mervärdesskatt här.

text: Skattskyldigheten i Sverige regleras i ML. Av

text: 6 a kap. 1 §

text: ML följer att två eller flera näringsidkare som ingår i en mervärdesskattegrupp ska anses som en enda näringsidkare. Det är dock endast fasta etableringsställen i Sverige som kan ingå i en sådan mervärdesskattegrupp. En utländsk företagare enligt ML har per definition inte något fast etableringsställe i Sverige.

text: Mervärdesskattelagen

text: innehåller således inte några bestämmelser som gör det möjligt att betrakta två eller flera utländska företagare som en enda näringsidkare vid redovisning av mervärdesskatt här. En mervärdesskattegrupp som har bildats enligt reglerna i en annan medlemsstat ska därför inte registreras som skattskyldig för omsättningar i Sverige. Om en utländsk företagare som ingår i en sådan mervärdesskattegrupp tillhandahåller varor eller tjänster som medför skattskyldighet för företaget i Sverige är det den utländske företagaren som ska registreras för redovisning av mervärdesskatt här. Det är således inte den utländska mervärdesskattegruppen som ska registreras här.

text: Om en mervärdesskattegrupp i en annan medlemsstat ansöker om återbetalning av mervärdesskatt i Sverige gör gruppen detta i egenskap av beskattningsbar person i den andra medlemsstaten. Att en eller flera medlemmar är registrerade för mervärdesskatt i Sverige medför, enligt Skatteverkets uppfattning, inte att den mervärdesskattegrupp som företagaren är en del av i etableringslandet är förhindrad att ansöka om återbetalning i Sverige via den elektroniska portal som inrättats i etableringsmedlemsstaten. Detta gäller oavsett om det är den företagare som är huvudman eller en annan medlem i mervärdesskattegruppen som är registrerad för mervärdesskatt här.

text: För att en mervärdesskattegrupp ska kunna medges återbetalning av den ingående skatten enligt

text: 10 kap. 1 §

text: ML krävs att kostnaden är hänförlig till en verksamhet i utlandet eller till en omsättning i Sverige som köparen är skattskyldig för (omvänd skattskyldighet). Mervärdesskattegruppen kan inte medges återbetalning för ingående skatt på förvärv som kan hänföras till omsättningar som en gruppmedlem är skattskyldig i Sverige för. Den ingående skatten på sådana förvärv ska istället redovisas i gruppmedlemmens skatte- eller självdeklaration. Återbetalning ska inte medges för samma kostnad både i det elektroniska förfarandet och i en enskild gruppmedlems skatte- eller självdeklaration.

text: Om någon medlem i mervärdesskattegruppen har ett fast etableringsställe i Sverige får återbetalning enligt

text: 10 kap. 1 §

text: ML inte medges för förvärv som har gjorts av det fasta etableringsstället. Beroende på vilka transaktioner ett sådant förvärv kan hänföras till kan rätt till avdrag eller återbetalning istället föreligga enligt

text: 8 kap.

text: ML eller 10 kap. 11-12 §§ ML.

text: 4.2 Ansökningar från företag som ingår i en mervärdesskattegrupp enligt reglerna i ML

text: Som en följd av direktiv

text: har reglerna i ML om förfarandet vid återbetalning kompletterats och ändrats. De innebär bl.a. att näringsidkare som är etablerade i Sverige och vill få återbetalning i en medlemsstat där de inte är etablerade ska ansöka elektroniskt. Ansökan ska riktas till den återbetalande medlemsstaten men ska ges in till Skatteverket genom den elektroniska portal som har inrättats i Sverige (

text: 19 kap. 31 §

text: ML). Skatteverket är skyldigt att vidarebefordra ansökan till den återbetalande medlemsstaten. Verket ska dock avvisa ansökan om sökanden inte är skattskyldig i egenskap av säljare eller har rätt till återbetalning enligt 10 kap. 9, 11, 11 c-11 e eller 12 § ML.

text: Reglerna i

text: 6 a kap.

text: ML innebär att en mervärdesskattegrupp ska betraktas som en näringsidkare i mervärdesskattesammanhang. När en mervärdesskattegrupp registrerats enligt reglerna i ML och SBL är det således mervärdesskattegruppen som kan vara skattskyldig till mervärdesskatt i egenskap av säljare eller ha rätt till återbetalning enligt 10 kap. 9, 11, 11 c-11 e eller 12 § ML. Om en mervärdesskattegrupp som under återbetalningsperioden är skattskyldig för mervärdesskatt i egenskap av säljare ansöker om återbetalning i en annan medlemsstat ska Skatteverket vidarebefordra ansökan till den återbetalande medlemsstaten. Ett företag som ingår i en mervärdesskattegrupp är normalt inte registrerat för redovisning av mervärdesskatt. Det kan dock undantagsvis förekomma att ett sådant företag har en filial i utlandet som tillhandahåller varor eller tjänster som medför skattskyldighet för företaget i Sverige. Företaget måste då vara registrerat för redovisning av mervärdesskatt här. En ansökan från ett sådant företag kan vidarebefordras till etableringsmedlemsstaten eftersom företaget är skattskyldigt i egenskap av säljare enligt ML. Skatteverket ska däremot inte vidarebefordra en eventuell ansökan från ett företag som ingår i en mervärdesskattegrupp och inte självt är skattskyldigt i egenskap av säljare eller har rätt till återbetalning enligt 10 kap. 9, 11, 11 c-11 e eller 12 § ML.

text: Frågan om en sökande har rätt till återbetalning av en debiterad mervärdesskatt enligt reglerna i direktiv

text: avgörs av den behöriga myndigheten i den återbetalande medlemsstaten i enlighet med bestämmelserna där. Skatteverket kan därför inte ta ställning till om en mervärdesskattegrupp som består av ett antal näringsidkares fasta etableringsställen i Sverige har rätt till återbetalning av mervärdesskatt i en annan medlemsstat.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 440519-15/111

publisher: Skatteverket

status: upphävt

org: skv

text: Nytt: 2016-12-14

type: stycke

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Upphävande av ställningstagandet ”Betalning av en skattefordran som ingår i en skuldsanering”, dnr

text: 131 533709-16/111

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Om en gäldenär betalar en skattefordran som ingår i en skuldsanering ska Skatteverket återbetala pengarna till gäldenären om betalningen inte kan anses som frivillig. En återbetalning ska bara göras med det belopp som överstiger vad gäldenären totalt ska betala enligt beslut om skuldsanering. Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstagande 2015-01-26 ”Betalning av en skattefordran som ingår i en skuldsanering”, dnr

text: 131 45546-15/111

text: 2 Frågeställning

text: Det händer att Skatteverket skickar ut betalningskrav trots att skatteskulden ingår i en skuldsanering. Betalningskrav skickas ut automatiskt så länge skulden finns kvar på skattekontot. Det blir problem när gäldenären betalar skattefordran efter att Skatteverket felaktigt har skickat ut ett betalningskrav eller vidtagit andra åtgärder för att få betalt.

text: Hur ska Skatteverket agera när en gäldenär betalar en skattefordran trots att den ingår i en skuldsanering?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: En skuldsanering omfattar alla fordringar som har uppkommit före den dag då beslut om att inleda skuldsanering meddelades (

text: 7 § skuldsaneringslagen

text: [2006:548]). En fordran som omfattas av skuldsanering ska därför inte betalas separat.

text: Ett beslut om att inleda en skuldsanering medför inte ett uttryckligt förbud för gäldenären att betala en skuld som omfattas av skuldsaneringen. En betalning kan dock anses strida mot likabehandlingsprincipen enligt

text: 8 § första stycket skuldsaneringslagen

text: . Det är inte förenligt med

text: skuldsaneringslagens

text: grundläggande syften att gäldenären gynnar vissa borgenärer framför andra. Om gäldenären betalar någon borgenär efter det att skuldsanering inletts är borgenären inte skyldig att betala tillbaka. Det skulle dock i vissa grövre fall kunna bli aktuellt med omprövning enligt

text: 24 § första stycket 1 p

text: a)

text: skuldsaneringslagen

text: (se Hellners & Mellqvist,

text: Skuldsaneringslagen

text: [1 mars 2013, Zeteo] kommentaren till

text: 23 §

text: Först i och med att skuldsaneringsbeslutet har vunnit laga kraft inträder skuldsaneringens rättsverkningar. Efter att ett beslut om skuldsanering har vunnit laga kraft har gäldenären befriats från betalningsansvar till den del den har blivit bortsanerad. Om en fordran som omfattas av en skuldsanering och som har satts ned ändå betalas av gäldenären saknas det dock rättsligt stöd för gäldenären att kräva tillbaka betalningen.

text: Betalning av en bortsanerad fordran (prekluderad fordran) kan jämföras med betalning av en preskriberad fordran (

text: prop. 1993/94:123 s. 105

text: ). Preskription innebär att ingen åtgärd för att få betalt för en fordran får utföras av borgenären. I förarbetena till lag om preskription av skattefordringar m.m. (

text: ) uttalas att det ankommer på Kronofogden och andra statliga myndigheter att självmant beakta preskriptionsbestämmelserna. Det innebär att en gäldenär som betalar en preskriberad fordran har rätt till återbetalning om denne inte kände till att fordringen var preskriberad (

text: prop. 1981/82:96 s. 42

text: 4 Bedömning

text: När Kronofogden har beslutat att inleda skuldsanering så ingår en obetald skattefordran som uppkommit dessförinnan i skuldsaneringen. Den ska därför inte betalas separat. Men betalar gäldenären en skattefordran som ingår i en skuldsanering finns ingen lagenlig återbetalningsskyldighet för Skatteverket. Vid bedömningen av om Skatteverket ändå ska återbetala pengarna bör en jämförelse kunna göras med en betalning av en preskriberad skattefordran. Om gäldenären betalar en preskriberad skattefordran efter att en betalningsuppmaning felaktigt har skickats ut är betalningen inte att anse som frivillig och återbetalning ska göras. Skatteverket anser därför att om betalningen av en skattefordran som ingår i en skuldsanering inte kan anses som frivillig ska Skatteverket återbetala pengarna till gäldenären.

text: Har gäldenären betalat skattefordran redan innan inledandebeslutet har Skatteverket ingen fordran att anmäla och det blir heller aldrig aktuellt med någon återbetalning.

text: Om gäldenären betalar en skattefordran efter ett beslut om att inleda skuldsanering trots att den ingår i skuldsaneringen måste Skatteverket avgöra om betalningen är att anse som frivillig eller inte. En betalning bör inte anses som frivillig om Skatteverket har vidtagit någon form av åtgärd för att få betalt för fordran som ingår i skuldsaneringen. Det är endast i de fall Skatteverket uttryckligen har krävt gäldenären på betalning eller på annat sätt har vidtagit någon åtgärd för att få betalt för sin fordran som det kan anses vara fråga om en ofrivillig betalning och återbetalning kan bli aktuell.

text: Exempel på åtgärder som i detta sammanhang får anses vara åtgärder som Skatteverket kan vidta för att få betalt för en skattefordran:

text: En betalningsuppmaning med anledning av underskott på skattekontot.

text: Ett skattebeslut där det framgår hur mycket skatt som ska betalas och fordrans förfallodag.

text: En förtryckt inkomstdeklaration där det framgår ett preliminärt belopp att betala. Har gäldenären inte gjort några ändringar i deklarationen är slutskatten i princip beloppsmässigt klar.

text: Nedan beskrivs hur Skatteverket ska agera i olika situationer.

text: Skatteverket har vidtagit åtgärder för att få betalt före beslut om att inleda skuldsanering och gäldenären betalar skattefordran efter inledandebeslutet men före beslut om skuldsanering

text: I denna situation råder det inte något förbud för gäldenären att betala en fordran som ingår i en skuldsanering. Det saknas även rättslig grund för gäldenären att kräva återbetalning från borgenären. Även om Skatteverket inte har vidtagit någon åtgärd för att få betalt efter inledandebeslutet kan åtgärderna innan beslutet medföra att betalningen inte ska anses som frivillig och då bör Skatteverket ändå göra en återbetalning. För att Skatteverket ska kunna bedöma om en betalning är frivillig eller inte krävs att gäldenären kontaktar Skatteverket och meddelar att han eller hon inte kände till att fordringen ska ingå i skuldsaneringen och att betalning därför skett av misstag eller okunskap.

text: Skatteverket har vidtagit åtgärder för att få betalt efter beslut om att inleda skuldsanering och gäldenären betalar efter inledandebeslutet men före beslut om skuldsanering

text: Har Skatteverket vidtagit en åtgärd för att få betalt av gäldenären efter ett beslut om att inleda en skuldsanering kan inbetalningen inte anses som frivillig. Skatteverket ska självmant beakta att den fordran som betalats ingår i skuldsaneringen och en återbetalning ska göras till gäldenären.

text: Skatteverket har vidtagit åtgärder för att få betalt efter beslut om skuldsanering och gäldenären betalar

text: Efter ett beslut om skuldsanering har gäldenären befriats från sitt betalningsansvar och Skatteverket har därför inte rätt att vidta åtgärder för att få betalt för sin fordran. Skatteverket ska självmant beakta att den fordran som har betalats är bortsanerad och återbetalning ska göras till gäldenären.

text: Hur mycket ska återbetalas?

text: Skatteverket ska bara återbetala det belopp som överstiger vad gäldenären totalt ska betala enligt beslut om skuldsanering. Återbetalning får inte göras förrän beslutet om skuldsanering har vunnit laga kraft.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 440626-08/111

title: Skatteavtals tillämplighet på avkastningsskatt

text: Nytt: 2013-05-15

text: Detta ställningstagande har upphört att gälla och ersatts av ställningstagandet Omfattas avkastningsskatt av skatteavtal och vilken artikel ska i så fall tillämpas?, dnr

text: 131 310534-13/111

text: 1 Sammanfattning

text: Avkastningsskatten omfattas av skatteavtal ingångna fr.o.m. 1991 i de fall detta uttryckligen anges. Detsamma gäller i de fall de i avtalet angivna skatter som omfattas av detta inte är fullständigt uppräknade men inkomstskatt anges i en exemplifiering av vilka skatter som omfattas. Avkastningsskatten omfattas av skatteavtal som ingåtts före 1991 oavsett om de innehåller en exemplifierande eller uttömmande uppräkning av vilka skatter som omfattas.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har ställts om hur avkastningsskatt som tas ut enligt lagen (

text: ) om avkastningsskatt på pensionsmedel förhåller sig till skatteavtalen. Ska skillnad göras mellan skatteavtal som ingåtts före respektive efter lagens ikraftträdande? Om så är fallet, vilka avvägningar måste göras för att bedöma om avkastningsskatten omfattas av ett visst skatteavtal?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel trädde i kraft den 1 januari 1991. Skatten utgick ursprungligen på den faktiska avkastningen av pensionskapitalet men kom fr.o.m. 1994 att ändras till att utgå på en schablonmässigt beräknad avkastning. Avkastningsskatten är en inkomstskatt men avviker från traditionell inkomstberäkning och skattesatsen är lägre än vad som normalt gäller för svenska inkomstskatter. Den togs därför in i en särskild lag (prop. 1989/90/110 s. 755). I skatteavtalen anges vilka skatter som omfattas av dessa. Uppräkningen kan antingen vara uttömmande eller exemplifierande. Skatteavtalen är i allmänhet också tillämpliga på skatter som efter undertecknandet av avtalet, påförs vid sidan av eller i stället för de vid avtalets undertecknande utgående skatterna. I

text: RÅ 1986 ref. 74

text: ansågs den tillfälliga vinstskatten inte omfattad av skatteavtalen då inte årets intäkter angavs som skattkälla, skatten bara utgick tillfälligt, den inte togs ut genom ett taxeringsförfarande och dessutom var specialdestinerad.

text: 4 Bedömning

text: Avkastningsskatten omfattas självklart av de skatteavtal som ingåtts fr.o.m. 1991 om skatten särskilt uppräknas bland de skatter som omfattas av avtalet. Samma sak får anses gälla om inkomstskatt omfattas i en exemplifierande uppräkning av vilka skatter som omfattas. Däremot omfattas avkastningsskatten inte av skatteavtal som ingåtts fr.o.m. 1991 där uppräkningen av vilka skatter som omfattas är uttömmande och skatten inte är uppräknad. Detta gäller även om inkomstskatten är angiven. Vid en uttömmande uppräkning anges uttryckligen samtliga de skatter som är avsedda att omfattas av avtalet. Vad gäller skatteavtal som ingåtts före 1991 där statlig inkomstskatt bara ingår i en exemplifiering av vilka skatter som omfattas inbegrips, enligt Skatteverkets uppfattning, även avkastningsskatten. Samma sak får anses gälla de skatteavtal som träffats före 1991 och som innehåller en uttömmande uppräkning av vilka skatter som omfattas. Avkastningsskatt är, enligt Skatteverkets bedömning, en sådan skatt som utgår vid sidan av den vid avtalets undertecknande utgående inkomstskatten.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 443072-15/111

status: gällande

title: Upphävande av ställningstagandet ”Beskattning av ersättning som läkare och sjukgymnaster kan erhålla vid s.k. ersättningsetablering”

text: Ställningstagandet om s.k. ersättningsetablering daterat 2009-11-04, dnr

text: 131 818441-09/111

text: , upphör att gälla.

text: I en dom daterad den 15 juni 2015, mål nr 5395-14, fastställer Högsta förvaltningsdomstolen Skatterättsnämndens förhandsbesked den 26 september 2014, dnr 36-14/D. I förhandsbeskedet konstateras att det värde som anses hänförligt till etableringsrätten kommer att ingå i ersättningen för överlåtelsen av verksamheten, och ska därför beskattas i bolaget, när det är bolaget som bedriver verksamheten. I och med domen är ställningstagandet överspelat och upphör därmed att gälla.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 443099-11/111

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

title: Avdrag för Försvarsmakts- och eftersökshundar

text: 1 Sammanfattning

text: Avdrag för kostnader för hundar som används i samband med tillfälliga uppdrag bör endast medges med belopp motsvarande de merutgifter för hundarna som är direkt hänförliga till uppdragen. Skatteverkets ställningstagande "Avdrag för godkända tjänstehundar" (dnr

text: 131 755880-06/111

text: ) är inte tillämpligt för dessa hundar. Detta innebär att avdrag inte bör medges för utgifter för foder eller andra löpande kostnader för sådana hundar. Avdrag bör inte heller medges för anskaffningskostnaden för hundarna.

text: 2 Bakgrund

text: Skatteverket har under den senaste tiden fått en hel del frågor om avdrag för hundar som används i olika typer av verksamheter. Bakgrunden är bl.a. en artikel i tidningen Brukshunden där innehavare av hundar som används vid förbandsövningar, vid hemvärnsberedskap och i samband med repetitionsutbildningar åt Försvarsmakten informerats om möjligheten att yrka avdrag för kostnader avseende hunden. I artikeln åberopas Skatteverkets ställningstagande "Avdrag för godkända tjänstehundar". I ställningstagandet anges att skattskyldiga som genom ett särskilt avtal ställer sin hund till arbetsgivarens förfogande för att fortlöpande användas i anställningen, bör medges avdrag med belopp motsvarande Rikspolisstyrelsens norm för kostnadsersättning för tjänstehundar. Denna ersättning uppgick under 2010 till1 875 kr per månad.

text: En liknande artikel har också varit införd i Jägarförbundets tidskrift Svensk jakt under rubriken avdrag för eftersöksjägare. Även i denna artikel åberopas ovannämnda ställningstagande. Artiklarna har fått till följd att många skattskyldiga yrkat avdrag i sina deklarationer med stora belopp avseende dels ovannämnda schablonbelopp dels även anskaffningskostnader för hunden. I huvudsak är det följande kategorier som yrkar sådana avdrag. - Hundar som ägs och används av hemvärnsmän och frivilliga rekryter inom Försvarsmakten. - Hundar som ägs och används av jägare på uppdrag av polisen i samband med eftersök av vilt efter trafikskada (eftersökshundar).

text: 3 Domar i liknande ärenden

text: Domstolarna har i några fall prövat frågan om avdrag för hundar som använts för mera tillfälliga uppdrag. KR i Göteborg har i en dom 2005-06-30 (mål nr 1136- -1137-05, 1139-05) prövat frågan om avdrag för skattskyldig som arbetade som brandman och som använde egen hund för eftersöksuppdrag. I deklarationen yrkade brandmannen avdrag dels enligt RPS norm för hundägare (1 720 kr per månad) dels med belopp motsvarande 20 % av anskaffningskostnaden för hunden. KR medgav i detta mål avdrag med ett skäligt belopp (6 000 kr) avseende löpande driftskostnader för hunden eftersom hunden genomgått specialutbildning och också använts i viss utsträckning i uppdrag åt brandförsvaret. Däremot medgavs inget avdrag för anskaffningskostnaden för hunden.

text: KR i Sundsvall har i en dom 2006-03-20 (3052-05) prövat frågan om avdrag för kostnader för en lavin- och eftersökshund. Hundägaren yrkade avdrag för kostnader för foder m.m. och kostnader för resor för träning av hunden där resekostnadsersättning inte utbetalats av uppdragsgivaren. KR instämde i länsrättens bedömning att kostnaderna för hundhållningen var hänförliga till privata levnadskostnader och medgav inte de yrkade avdragen. Domstolarna har således intagit en restriktiv hållning när det gäller avdrag för kostnader för hundar som använts för tillfälliga uppdrag.

text: 4 Är ställningstagandet "Avdrag för godkända tjänstehundar" tillämpligt för fm- och eftersökshundar?

text: En förutsättning för att tillämpa det ovannämnda ställningstagandet är att det är fråga om hundar som antingen ägs av arbetsgivaren eller att de genom ett särskilt avtal ställs till arbetsgivarens förfogande. Ett annat villkor är att det är fråga om tjänstehundar som används fortlöpande i hundförarens arbete, t.ex. polishundar. I de här fallen handlar det om hundar som används för tillfälliga och kortvariga uppdrag åt uppdragsgivaren. I normalfallet genererar uppdragen skattepliktiga inkomster endast i begränsad omfattning. Till skillnad mot vad som är fallet med exempelvis polishundarna betalar uppdragsgivarna inte någon kostnadsersättning för de ifrågavarande hundarna. Enligt Skatteverkets uppfattning får hundarna därför anses huvudsakligen anskaffade för privata ändamål. Ställningstagandet kan därför inte tillämpas i dessa fall.

text: Avdrag för denna typ av hundar medges i stället enligt vanliga regler. Enligt Skatteverkets uppfattning bör därvid avdrag medges endast för de merutgifter som är direkt hänförliga till uppdraget, exempelvis kostnader för resor som inte ersatts av uppdragsgivaren.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 44322-17/111

title: Artistframträdanden, mervärdesskatt

text: Nytt: 2025-06-16

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2025-06-16, dnr

text: Nytt: 2023-06-01

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: För att ett artistframträdande ska vara undantaget från skatteplikt krävs det att artisten faktiskt tolkar och levandegör ett litterärt eller konstnärligt verk. Följande kriterier ska vara uppfyllda:

text: Det ska vara en utövande konstnär som framför verket. Som utövande konstnärer räknas yrkeskategorin artister.

text: Det ska vara ett upphovsrättsskyddat verk som levandegörs. Artisten ska genom sitt artisteri levandegöra och tolka verket inte endast visa upp en talang eller en färdighet.

text: Det ska framföras inför publik. Framträdandet ska offentligt visas upp direkt inför en publik som är där som åhörare och åskådare.

text: Tjänsten ska tillhandahållas av den utövande konstnären eller av en juridisk person där artisten eller artisterna har det bestämmande inflytandet.

text: Överlåtelse eller upplåtelse av rättighet till ljud- eller bildupptagning av en utövande konstnärs framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk är däremot skattepliktig. För sådan omsättning gäller skattesatsen 6 procent.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ”Utövande konstnärer m.m.; mervärdesskatt” från den 25 januari 2011, dnr

text: 131 38089-11/111

text: och skrivelsen ”Mervärdesskatt för artistframträdanden och produktionsbolag” från den 16 december 2002, dnr

text: . Ställningstagandet innebär en mindre utvidgning av tolkningen av vad som utgör en utövande konstnärs framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk. I övrigt innebär ställningstagandet inte något nytt i sak.

text: 2 Frågeställning

text: Med anledning av rättsutvecklingen vill Skatteverket klargöra sin syn på omfattningen av undantaget från skatteplikt för en utövande konstnärs framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk. Bedömningen har också betydelse för när en överlåtelse eller upplåtelse av rättighet till ljud- eller bildupptagning omfattas av den reducerade skattesatsen 6 procent. Vidare vill Skatteverket klargöra när en juridisk person kan anses tillhandahålla ett artistframträdande i egenskap av en utövande konstnär (artistbolag) respektive i egenskap av annan än en utövande konstnär (produktionsbolag).

text: 131 38089-11/111

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Undantaget från skatteplikt

text: Från skatteplikt undantas en utövande konstnärs framförande av ett sådant litterärt eller konstnärligt verk som omfattas av lagen (

text: ) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (

text: 3 kap. 11 § 1 mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML).

text: Sverige får under vissa villkor särskilt tillämpa undantag från skatteplikt för tjänster som tillhandahålls av författare, konstnärer och artister. Den möjligheten har Sverige så länge samma undantag tillämpas i någon av de medlemsstater som ingick i EU före Sveriges anslutning Sverige (artikel 380 och del B, punkt 2 i bilaga X

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: En utövande konstnär tolkar eller levandegör ett verk som exempelvis sångare, musiker, skådespelare, recitatörer och dirigenter. Även ensemblers, t.ex. en orkesters, framförande omfattas av undantaget. Trollkonstnärer, clowner, imitatörer, jonglörer och akrobater anses i regel inte framföra något konstnärligt verk, varför deras framföranden vanligtvis inte omfattas av undantaget (

text: prop. 1996/97:10 s. 27

text: 3.2 Skattesats

text: Omsättning av varor och tjänster är skattepliktig om inget annat anges (

text: 3 kap. 1 §

text: ML ). Skatt ska tas ut med 25 procent av beskattningsunderlaget om inget annat anges (

text: 7 kap. 1 § första stycket

text: ML).

text: Vid upplåtelse eller överlåtelse av rättighet till ljud- eller bildupptagning av en utövande konstnärs framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk gäller skattesatsen 6 procent (

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 9

text: ML).

text: Medlemsstaterna har rätt att ha en reducerad skattesats på tjänster som tillhandahålls av författare, kompositörer och utövande konstnärer samt på royaltyer till dessa (bilaga III punkt 9, mervärdesskattedirektivet).

text: 3.3 Rättigheter till litterära och konstnärliga verk

text: Den som har skapat ett litterärt eller konstnärligt verk har upphovsrätt till verket (1 § lag [1960:729] om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, URL).

text: Med litterära verk avses alla framställningar i ord, såsom de framträder i prosa, journalistik, lyrik eller i talade framställningar. I en mer vidsträckt betydelse inbegriper det även alla andra slags beskrivande framställningar såsom tabeller, grafiska framställningar och datorprogram. Med konstnärliga verk avses verk skapade med en konstnärlig ambition och i syfte att nå en konstnärlig verkan såsom exempelvis konstverk, filmverk och musikaliska verk (

text: SOU 1956:25 s. 65

text: För att ett verk ska få upphovsrättsligt skydd krävs att alstret uppnår verkshöjd. Det ska vara resultatet av ett andligt eller intellektuellt skapande. Det innebär att verket ska ha ett visst mått av självständighet och originalitet. Verket måste i någon mån vara uttryck för en upphovsmans individualitet varför en rent mekanisk produktion inte är tillräcklig (

text: SOU 1956:25 s. 66

text: En upphovsman till ett upphovsrättsskyddat verk har bland annat en ekonomisk rätt när verket görs tillgängligt för allmänheten, t.ex. när verket framförs offentligt (2 § 2 och 3 § URL).

text: Upphovsrätt till ett verk gäller till utgången av sjuttionde året efter det år då upphovsmannen avled eller, i fråga om verk som har flera upphovsmän, efter den sist avlidne upphovsmannens dödsår (

text: 43 §

text: URL).

text: En utövande konstnärs framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk får inte tas upp på en grammofonskiva, en film eller någon annan anordning utan konstnärens samtycke (

text: 45 §

text: URL).

text: 3.4 Praxis

text: En restriktiv tolkning av del B, punkt 2 i bilaga X till mervärdesskattedirektivet är motiverad eftersom det inte är ett harmoniserat undantag utan enbart har beviljats medlemsstaten under en övergångsperiod (

text: , kommissionen mot Finland, punkt 34).

text: Tillhandahållande av ett artistframträdande av någon annan än den utövande konstnären omfattas inte av undantaget i

text: 3 kap. 11 § 1

text: ML. Det förhållandet att en utövande konstnär bedriver sin verksamhet i bolagsform påverkar inte skattefriheten men det krävs att det är fullständig identitet mellan den utövande konstnären och den juridiska personen. Det ska alltså vara den utövande konstnären som bedriver bolaget. Ett bolag som producerade en turné för en musikgrupp omfattades inte av undantaget i

text: 3 kap. 11 §

text: ML vid tillhandahållande av föreställningen till en arrangör eftersom de artister m.fl. som deltog i produktionen inte var de som drev bolaget utan de var endast anställda eller medverkade som underleverantörer i bolagets produktion. Tillhandahållandet utgjorde en enda tjänst och tillämplig skattesats var 25 procent (

text: RÅ 2002 ref. 9

text: Undantaget från skatteplikt i

text: 3 kap. 11 § 1

text: ML ska tolkas i ljuset av mervärdesskattedirektivet och med tillämpning av de principer som EU-domstolen har fastslagit. Det strider inte mot principen om mervärdesbeskattningens neutralitet att i enlighet med bestämmelsernas ordalydelse begränsa undantaget till att avse endast den utövande konstnärens tillhandahållande. En förenings vidareförsäljning av en utövande konstnärs framförande av ett konstnärligt verk omfattas därför inte av undantaget från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 11 § 1

text: ML (

text: RÅ 2005 ref. 92

text: Tillhandahållande av en skådespelares medverkan vid en filminspelning utgör i huvudsak omsättning av sådana rättigheter som avses i

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 9

text: ML. Det levande framförandet inför kamera har i sig viss betydelse för ersättningen till den utövande konstnären men det väsentliga är att för förvärvaren får framförandet ett värde först genom att man kan utnyttja visningsrätten (

text: RÅ 2005 ref. 82

text: En dj-duos show är vid en helhetsbedömning av framträdandet ett sådant framträdande som ska undantas från skatteplikt. En sådan show där samtliga delar av framträdandet – mixandet av musikstycken, rök- och ljusshow, projektion av filmsekvenser, duons uppträdande på scenen och kommunikation med publiken – framstår som en integrerad och sammanhängande helhet som är ägnad att lyfta fram musiken och levandegöra den på detta sätt anses utgöra utövande konstnärers framförande av konstnärliga verk (

text: HFD 2016 ref. 5

text: 4 Bedömning

text: För att ett artistframträdande ska vara undantaget från skatteplikt krävs det att konstnären faktiskt tolkar och levandegör ett litterärt eller konstnärligt verk. Följande kriterier ska vara uppfyllda:

text: Det ska vara en utövande konstnär som framför verket.

text: Det ska vara ett upphovsrättsskyddat verk som levandegörs.

text: Det ska framföras inför publik.

text: Tjänsten ska tillhandahållas av den utövande konstnären.

text: Överlåtelse eller upplåtelse av rättighet till ljud- eller bildupptagning av sådant framträdande är däremot skattepliktigt. För sådan omsättning gäller skattesatsen 6 procent.

text: 4.1 Vem är en utövande konstnär?

text: Med utövande konstnärer förstås detsamma som artister, vilket är det begrepp som används i mervärdesskattedirektivet. Exempel på artister är sångare, musiker, skådespelare, dansare, dirigenter, recitatörer och stuntmän.

text: Det är bara den som framträder som är en utövande konstnär i den mening som avses i bestämmelsen i ML. De personer som arbetar med ett framträdande indirekt, t.ex. regissörer eller scenografer, omfattas inte av undantaget från skatteplikt.

text: Sådana yrkeskategorier som enligt allmänt språkbruk inte omfattas av begreppet artister bör i regel inte ses såsom utövande konstnärer. Föredragshållare och andra informatörer omfattas därför inte av undantaget eftersom de inte gör sina framträdanden i egenskap av artister. Dessutom är det huvudsakliga syftet med ett föredrag eller en information inte att tolka och levandegöra ett upphovsrättsskyddat verk.

text: 4.2 Vad menas med att ett upphovsrättsskyddat verk levandegörs?

text: För att en utövande konstnärs framförande ska kunna omfattas av undantaget från skatteplikt krävs det att det är fråga om ett framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk som omfattas av URL. Även framföranden av litterära och konstnärliga verk där upphovsrättsskyddet upphört på grund av att det gått mer än sjuttio år efter att upphovsmannen avled uppfyller kravet. Exempel på framföranden av litterära verk är teaterpjäser, recitationer och monologer. Exempel på framföranden av konstnärliga verk är musikaler, konserter och balettföreställningar.

text: Undantaget gäller endast vid de tillfällen då artisten faktiskt framträder och själv tolkar och levandegör verket. Ett exempel på en artist som enligt Skatteverket levandegör ett upphovsrättsskyddat verk är en dansare som vid sitt framträdande levandegör musiken och i förekommande fall även koreografin. Detta gäller oavsett vilken form av dans som framförs när syftet är att levandegöra det upphovsrättsskyddade verket. Det innebär att t.ex. en magdansös kan vara en utövande konstnär.

text: Skatteverket anser att en artist som bara visar en film eller spelar upp musik med tekniska hjälpmedel inte tillhandahåller ett sådant framträdande som innebär att artisten själv tolkar och levandegör ett verk. Om artisten delvis använder sig av sådana hjälpmedel får en helhetsbedömning göras om framträdandet sammantaget kan anses innebära att artisten själv levandegör och tolkar ett upphovsrättsskyddat verk.

text: Om en dj spelar upp musik på en klubb och på olika sätt mixar (t.ex. med equalizer och genom panorering) så att låtarna sammanflätas med varandra och även pratar eller bitvis sjunger med i låtarna framstår det enligt Skatteverkets uppfattning vid en helhetsbedömning inte som att dj:ns framträdande i huvudsak avser att levandegöra och tolka musiken. När en dj framträder tillsammans med en musiker som spelar på ett instrument och musikern improviserar till musiken som dj:n på ett kreativt sätt mixar, vilket brukar kallas sound system, framstår det däremot i huvudsak som att artisterna tillsammans levandegör och tolkar musiken. Skatteverket anser också att en dj som uppträder med en show där dj:n förutom att på ett kreativt sätt mixa musiken också använder andra effekter såsom ljus- och bild och interagerar med publiken som en integrerad helhet, levandegör och tolkar musiken.

text: Syftet med framträdandet ska vara att den utövande konstnären genom sitt artisteri levandegör och tolkar verket. Undantaget gäller inte om syftet med framträdandet i huvudsak är något annat, t.ex. att visa upp sin talang eller färdighet. En akrobat som utför sitt akrobatiska nummer till bakgrundsmusik är ett exempel på ett framträdande som har ett annat syfte än vad som omfattas av undantaget. Ett annat exempel är en person som utför striptease till musik där syftet enligt Skatteverket i huvudsak är att visa upp sin kropp i olika poser och inte att levandegöra musiken.

text: Exempel på artister som huvudsakligen visar upp sina färdigheter och inte levandegör och tolkar upphovsrättsligt skyddade verk är jonglörer, imitatörer, clowner, fakirer och akrobater. Det hindrar dock inte att även sådana artister undantagsvis kan tolka och levandegöra sådana verk.

text: 4.3 Vad innebär framförande inför publik?

text: Det är artistens framförande av det litterära eller konstnärliga verket som omfattas av undantaget från skatteplikt. Eftersom det i bestämmelsen om undantaget från skatteplikt finns en direkt koppling till att framförandet ska avse ett upphovsrättsskyddat verk talar det för att det avser sådana framföranden som medför att det uppstår en ekonomisk rätt, s.k. framföranderätt, för upphovsmannen till verket som framförs. En sådan rättighet uppstår när ett verk görs offentligt eller tillgängligt för allmänheten. Skatteverket anser därför att det endast kan vara frågan om ett sådant framförande som är undantaget från skatteplikt när artistframträdandet görs offentligt eller tillgängligt för allmänheten. Det är uppfyllt när framträdandet görs direkt inför en publik som är där som åhörare och åskådare. Görs framträdandet endast för en ljud- eller bildupptagning är det däremot frågan om ett tillhandahållande av en visningsrätt.

text: En utövande konstnärs framträdande vid en filminspelning omfattas inte av undantaget från skatteplikt. För förvärvaren får artistens framträdande ett värde först när artisten överlåter eller upplåter visningsrätten. Av denna anledning är artistens framträdande underordnat visningsrätten som utgör det huvudsakliga tillhandahållandet. När det är fråga om ersättning för upplåtelse eller överlåtelse av en rättighet att göra och visa inspelningar etc. av framträdandet är det ett tillhandahållande som ska beskattas med skattesatsen 6 procent.

text: Om en utövande konstnär får ersättning som avser både framträdande inför publik och ljud- och bildupptagning av framträdandet, ska en bedömning göras i det enskilda fallet om det är fråga om ett eller flera tillhandahållanden. Det är frågan om ett enda tillhandahållande när en artist framträder vid en tv-inspelning med studiopublik. Det som huvudsakligen tillhandahålls är rätt till ljud- och bildupptagning av artistframträdandet och inte framförandet inför publik. Studiopubliken är endast ett medel för att på bästa sätt utföra tv-inspelningen. Däremot är det frågan om ett enda tillhandahållande som huvudsakligen avser framträdandet när en artist får en ersättning som avser både framträdande inför publik och deltagande vid repetitioner inför framträdandet.

text: Om en artist medverkar i ett annat sammanhang än ett framträdande som är offentligt eller tillgängligt för allmänheten omfattas tillhandahållandet inte av undantaget från skatteplikt. När exempelvis en pianist anlitas för att endast spela under en baletträning anser Skatteverket att det inte är frågan om ett artistframträdande eftersom syftet inte är att levandegöra något verk inför publik. Om däremot en pianist anlitas som barpianist för att spela för gästerna på en restaurang omfattas framträdandet av undantaget eftersom det görs inför publik i syfte att levandegöra ett musikaliskt verk offentligt.

text: 4.4 När tillhandahålls tjänsten av den utövande konstnären?

text: Undantaget från skatteplikt för en utövande konstnärs framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk gäller inte i alla led. Det är endast tillhandahållanden som görs av den eller de utövande konstnärer som faktiskt utför framträdandet som är undantagna från skatteplikt. En artist som bedriver sin verksamhet i en enskild firma och som tillhandahåller artistframträdanden omfattas av undantaget från skatteplikt för utövande konstnärer. Den enskilda firman och den utövande konstnären är samma beskattningsbara person.

text: Även utövande konstnärer som bedriver sin verksamhet i ett bolag eller en annan juridisk form, ett så kallat artistbolag, kan omfattas av undantaget. Artistframträdanden som tillhandahålls av annan än den utövande konstnären, t.ex. en juridisk person som inte ägs och drivs av artisten eller artisterna, ett så kallat produktionsbolag, omfattas däremot inte av undantaget från skatteplikt.

text: 4.4.1 När är en juridisk person ett artistbolag som agerar i egenskap av en utövande konstnär?

text: En artist som bedriver sin verksamhet i ett bolag eller en annan juridisk form kan också omfattas av undantaget om det råder fullständig identitet mellan den juridiska personen och artisten, ett så kallat artistbolag. Det kan även gälla om flera artister som framträder i grupp bedriver verksamheten gemensamt i en juridisk person.

text: Skatteverket anser att kravet på att det ska råda fullständig identitet mellan den utövande konstnären och den juridiska personen ska tolkas som att det krävs att artisten eller artisterna har det bestämmande inflytandet i den juridiska personen. Artisten eller artisterna ska anses ha det bestämmande inflytandet i ett aktiebolag, handelsbolag eller kommanditbolag om artisten eller artisterna har majoriteten av rösterna, aktierna eller andelarna i bolaget.

text: En ekonomisk förening måste ha minst tre medlemmar. Därför kan en enskild artist enligt Skatteverkets uppfattning aldrig ha ett bestämmande inflytande i en ekonomisk förening. Däremot kan en artistgrupp ha det bestämmande inflytandet i en ekonomisk förening förutsatt att medlemmarna i artistgruppen utgör majoriteten av medlemmarna i den ekonomiska föreningen.

text: För att ett tillhandahållande av ett artistframträdande ska vara undantaget från skatteplikt krävs det att artistbolaget agerar i egenskap av utövande konstnär vid detta tillhandahållande. När ett artistbolag drivs av flera artister gäller undantaget normalt bara vid framträdanden som görs i en sådan sammansättning att de utövande konstnärer som framträder har det bestämmande inflytandet i artistbolaget. De artister som utför framträdandet ska tillsammans ha majoriteten av andelarna eller rösterna i artistbolaget. I vissa fall kan ett artistbolag bestå av ett större antal artister, till exempel medlemmarna i en kör eller orkester, som tillsammans genom sitt ägande har det bestämmande inflytandet i artistbolaget. Skatteverket anser att undantaget då ska gälla även vid de framträdanden då de i bolaget delägande artister som faktiskt framträder inte innehar det bestämmande inflytandet i ett sådant artistbolag. Detta under förutsättning att framträdandet kan anses representera kören eller orkestern, genom den sammansättning av artister som utför framträdandet.

text: Om endast en av artisterna i ett sådant artistbolag utför ett framträdande kan det inte anses vara ett tillhandahållande av artistbolaget i egenskap av en utövande konstnär, såvida artisten inte ensam har den majoritet som krävs för att ha det bestämmande inflytandet i artistbolaget. När den enskilde artisten inte har en sådan majoritet betraktas inte artistbolagets tillhandahållande som ett tillhandahållande av en utövande konstnär. För sådana tillhandahållanden jämställs artistbolaget med ett produktionsbolag.

text: 4.4.2 Gäller undantaget även om artisten är underentreprenör?

text: Undantaget för en utövande konstnärs framträdande gäller även om artisten är underentreprenör till någon som i sin tur säljer vidare artistframträdandet och måste ta ut mervärdesskatt, t.ex. ett produktionsbolag.

text: Även om flera artister som bedriver verksamhet var för sig, t.ex. genom egna artistbolag eller i enskilda firmor, gör ett framträdande och endast en av dem har träffat avtal med arrangören och fakturerar arrangören för framträdandet utgör det ett sådant artistframträdande som omfattas av undantaget. Även de övriga artisternas tillhandahållanden omfattas av undantaget när de i sin tur fakturerar den artist som fakturerar arrangören. Om det däremot är så att den som träffar avtal med arrangören endast verkar som administratör och inte som artist anses denne agera som ett produktionsbolag och tillhandahållandet till arrangören omfattas inte av undantaget. Däremot gäller undantaget fortfarande för de framförande artisternas tillhandahållanden gentemot den som träffat avtalet med arrangören.

text: Ett produktionsbolags tillhandahållande av artistframträdande till en arrangör eller annan köpare ska anses som en enda tjänst som är skattepliktig.

text: 4.4.3 Exempel – olika tillhandahållanden av artistbolag

text: Exempel 1 – Artistbolag som ägs av en orkestermedlem och har anställda musiker

text: Ett dansband bedriver sin verksamhet genom ett aktiebolag som i sin helhet ägs av sångaren i bandet. Övriga medlemmar i dansbandet är anställda i bolaget. När dansbandet framträder tillsammans med sångaren innehar den gruppering som gör framträdandet det bestämmande inflytandet i bolaget. Artistbolaget anses därför agera i egenskap av en utövande konstnär.

text: Även om artistbolaget skulle tillhandahålla ett soloframträdande med endast sångaren är det i egenskap av utövande konstnär eftersom sångaren genom sitt ägande har det bestämmande inflytandet i bolaget.

text: Om bolaget däremot skulle tillhandahålla ett framträdande som endast görs av två av de anställda medlemmarna i dansbandet är det inte frågan om ett tillhandahållande som görs i egenskap av en utövande konstnär. Detta eftersom framträdandet inte görs i en sådan gruppering som representerar artistbolaget då de två artisterna inte till någon del äger bolaget. I stället agerar bolaget som ett så kallat produktionsbolag vid detta tillhandahållande.

text: Exempel 2 – Bolag som ägs av ett artistbolag

text: Ett aktiebolag, AB1, ägs i sin helhet av ett annat aktiebolag, AB2, som i sin tur i sin helhet ägs av en känd musiker. AB1 tillhandahåller en produktion där nämnda artist medverkar tillsammans med andra artister som anlitas av AB1. AB1 tillhandahåller produktionen till en arrangör av en livekonsert. I produktionen ingår diverse tjänster som scenografi, koreografi, ljud och ljus m.m.

text: Tillhandahållandet av produktionen ska ses som en enda tjänst, ett artistframträdande. För att undantaget ska gälla för tillhandahållandet krävs det att tjänsten tillhandahålls av ett bolag där den medverkande artisten har det bestämmande inflytandet. Eftersom AB2 i sin helhet ägs av artisten är AB2 att betrakta som ett artistbolag. I och med att AB 2 äger hela AB1 har artisten även det bestämmande inflytandet i AB1. AB1 kan därför anses vara ett artistbolag som agerar i egenskap av en utövande konstnär vid tillhandahållandet av produktionen där artisten själv medverkar.

text: Exempel 3 – Artistframträdanden som tillhandahålls av en ekonomisk förening

text: En ekonomisk förening består av sju medlemmar. Föreningens verksamhet är att som teatergrupp tillhandahålla teaterframträdanden till olika arrangörer av teaterföreställningar. Fem av medlemmarna är artister som utför framträdandena, en av medlemmarna sköter kostym och smink och en av medlemmarna regisserar och sköter administrationen. Teatergruppen representerar den ekonomiska föreningen eftersom de artister som utför framträdandena i teatergruppen utgör majoriteten av medlemmarna i föreningen. När föreningen tillhandahåller teaterframträdanden i en sammansättning där minst två av artisterna utför framträdandet görs tillhandahållandet av föreningen i egenskap av utövande konstnär om framträdandet med de två medverkande medlemmarna kan anses representera teatergruppen.

text: Om föreningen skulle tillhandahålla ett teaterframträdande där endast en av artisterna utför hela teaterföreställningen kan det inte ses som ett tillhandahållande som görs av föreningen i egenskap av utövande konstnär. Ett soloframträdande kan inte anses representera teatergruppen utan endast den enskilde artisten. För ett sådant tillhandahållande agerar föreningen på samma sätt som ett produktionsbolag och på det gage föreningen får ska föreningen redovisa mervärdesskatt med 25 procent.

text: Exempel 4 – Olika konstellationer av en kör i en ekonomisk förening

text: En ekonomisk förening har 100 medlemmar som tillsammans är en sångkör. Kören består av 55 kvinnor och 45 män. Kören framträder i olika konstellationer, som hel kör, manskör och damkör.

text: Vid ett framträdande av kören som manskör medverkar endast 40 av medlemmarna. Även i ett sådant fall kan tjänsten anses tillhandahållen av föreningen i egenskap av en utövande konstnär. Detta eftersom hela kören har det bestämmande inflytandet i den ekonomiska föreningen och de medverkande körmedlemmarna utgör en sådan konstellation som vid framträdandet kan anses representera kören även om de inte utgör majoriteten av medlemmarna vid framträdandet.

text: Exempel 5 – Närstående som äger bolaget

text: En person som är musiker bedriver sin verksamhet i ett aktiebolag där hon äger samtliga aktier. Hennes make som också är musiker är anställd i bolaget. När aktiebolaget tillhandahåller artistframträdanden som görs inför publik agerar det som ett artistbolag i egenskap av utövande konstnär endast när makan medverkar i framträdandet, ensam eller tillsammans med maken. Hennes ägande innebär att hon som artist har det bestämmande inflytandet i bolaget. Artistframträdanden där endast maken medverkar ska däremot jämställas med ett tillhandahållande som görs av ett produktionsbolag, d.v.s. ett tillhandahållande av någon annan än artisten. Gaget som bolaget får ska då beskattas med skattesatsen 25 procent.

text: 4.5 Rättigheter till ljud- eller bildupptagning

text: Överlåtelse eller upplåtelse av rättigheter till ljud- eller bildupptagningar av en utövande konstnärs framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk är skattepliktigt. Skattesatsen är 6 procent. Dessa rättigheter är s.k. närstående rättigheter som bland annat ska skydda utövande konstnärers tolkningar av litterära och konstnärliga verk.

text: Exempel på sådana skattepliktiga upplåtelser eller överlåtelser är ersättningar som betalas ut för att en musikupptagning av en utövande konstnärs framförande, t.ex. en digital ljudfil, används i ett radio- eller tv-program eller vid ett annat offentligt framförande.

text: Den som förvärvat rättigheterna till en ljud- eller bildupptagning av den utövande konstnären får också tillämpa den lägre skattesatsen vid en vidareförsäljning av rättigheterna. Den lägre skattesatsen gäller vidareförsäljning i flera led förutsatt att det är frågan om en ekonomisk rättighet enligt URL. Denna rättighet är en ensamrätt vilket innebär att det krävs ett uttryckligt godkännande av konstnären för att någon annan ska kunna överta en sådan rättighet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 443481-05/111

text: Nytt: 2024-12-06

text: Från och med 1 juli 2018 är även förmån av hälso- och sjukvård i Sverige som inte är offentligt finansierad en skattepliktig förmån för mottagaren. Om arbetsgivaren tillhandahåller förmån av offentligt eller icke offentligt finansierad hälso- och sjukvård efter detta datum är det en skattepliktig förmån för mottagaren, se

text: 11 kap. 18 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: 1 Sammanfattning

text: Begreppet hälso- och sjukvård inom förmånsbeskattningen anknyter till motsvarande begrepp i

text: 1 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)

text: , dvs. medicinsk vård i egentlig mening. Däremot omfattas inte behandlingar enbart av det skälet att de utförs av sjukvårdsutbildad personal.

text: Provrörsbefruktning, även kallat in vitro-fertilisering (IVF), och andra behandlingar för att åtgärda ofrivillig barnlöshet räknas som hälso- och sjukvård.

text: Skönhetsoperationer m.m. räknas normalt inte som hälso- och sjukvård. I den mån plastikoperationer är ett led i behandlingen av skador, exempelvis brandskador eller skador till följd av trafikolyckor, räknas dock även sådana operationer som hälso- och sjukvård inom förmånsbeskattningen.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit om gränsdragningen för begreppet hälso- och sjukvård vid tillämpning av

text: inkomstskattelagen

text: . Det gäller provrörsbefruktning (IVF) och andra åtgärder mot ofrivillig barnlöshet, samt skönhetsoperationer m.m. som utförs av sjukvårdsutbildad personal. Frågan har betydelse dels för den anställdes förmånsbeskattning, dels för arbetsgivarens avdragsrätt.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 11 kap. 18 § inkomstskattelagen

text: (1999:1229, IL) är förmån av hälso- och sjukvård som inte är offentligt finansierad skattefri. Vård som är offentligt finansierad är däremot skattepliktig enligt allmänna regler. Det skattepliktiga beloppet för sjukvården motsvarar i praktiken patientavgiften i den offentliga vården.

text: Enligt

text: 16 kap. 22 §

text: IL får utgifter för hälso- och sjukvård i Sverige som inte är offentligt finansierad inte dras av. Utgifter för offentligt finansierad vård ska däremot dras av.

text: I förarbetena till bestämmelsen (

text: SOU 1994:98 s. 56

text: prop. 1994/95:182 s. 20

text: ) anges att bestämmelsen avser det hälso- och sjukvårdsbegrepp som används i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL). Enligt

text: 1 §

text: HSL avses med hälso- och sjukvård åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador.

text: Enligt en kommentar till hälso- och sjukvårdslagen omfattas även åtgärder med anledning av kroppsfel och barnsbörd i hälso- och sjukvårdsbegreppet utan att det särskilt anges. Vidare bör åtgärder som abort och sterilisering omfattas av begreppet. Vissa behandlingar såsom exempelvis in vitro-fertilisering anges enligt samma källa tillhöra en slags rättslig ”gråzon”, i den meningen att bestämmelser inom hälso- och sjukvårdsrätten blir tillämpliga när behandlingarna väl utförs även om de inte självklart ingår i landstingens vårdansvar enligt

text: 3 §

text: HSL (se Jan Sahlins kommentar till Hälso- och sjukvårdslagen, 6 uppl).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: I likhet med andra åtgärder som rör barnsbörd räknas även provrörsbefruktning (IVF) och andra behandlingar mot ofrivillig barnlöshet som hälso- och sjukvård vid tillämpning av IL:s regler om förmån av fri hälso- och sjukvård för anställda. Det bör påpekas att behandlingen till den del den riktar sig mot den anställdes partner alltid är att se som en skattepliktig förmån oavsett om den är offentligt finansierad eller inte.

text: Hälso- och sjukvård får endast ges med anlitande av utbildad sjukvårdspersonal. Läkare och annan sjukvårdspersonal kan dock även erbjuda behandlingar som ligger utanför begreppet hälso- och sjukvård. Detta gäller t.ex. vanliga skönhetsoperationer. Även om sådana operationer omfattas av samma krav på god behandlingskvalitet och utförs under samma ansvar som när det gäller medicinsk vård, kan de enligt Skatteverkets mening inte räknas som hälso- och sjukvård vid tillämpning av IL:s regler om fri hälso- och sjukvård för anställda. Plastikoperationer ingår ofta som ett led i behandlingen av brandskador och skador efter trafikolyckor och liknande. I sådana fall ska dock även denna del av behandlingen räknas som hälso- och sjukvård.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 443820-16/111

title: Avdrag för utrangering av en byggnad

text: Nytt: 2021-12-20

text: Skatteverkets ställningstagande med dnr

text: 131 443820-16/111

text: är överspelat med anledning av en dom från Högsta förvaltningsdomstolen (se rättsfallskommentaren till

text: HFD 2021 ref. 14

text: , dnr

text: . Ställningstagandet ersätts av denna anledning med ett nytt ställningstagande, se Skatteverkets ställningstagande med dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Avdrag för utrangering av en byggnad ska ske först när hela byggnaden har rivits eller på annat sätt totalförstörts.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit när avdrag för utrangering av en byggnad ska ske.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Utrangeras en byggnad, ska avdrag göras för den del av anskaffningsvärdet som inte har dragits av tidigare (

text: 19 kap. 7 § inkomstskattelagen

text: [1999:1229], IL).

text: Av

text: prop. 1969:100 s. 130

text: framgår att några remissinstanser till Företagsskatteutredningens betänkande (

text: SOU 1968:26

text: ) har hänvisat till den restriktivitet som kommit till uttryck i praxis i fråga om medgivande av utrangeringsavdrag, särskilt när en byggnad tagits ur bruk i rörelsen men ändå fått stå kvar. Man har därför hemställt om en sådan ändring av bestämmelserna att avdrag kan medges även när det gjorts sannolikt att byggnaden inte längre kommer att användas och alltså inte bara när den rivits ner. Departementschefen anger att: ”För egen del får jag framhålla att det med en uppmjukad avdragsregel i allmänhet måste bli svårt att bedöma när förutsättningar föreligger för att medge utrangeringsavdrag. Det ligger i sakens natur att en utrangering i egentlig mening måste framstå som definitiv för att den skall kunna beaktas i skattesammanhang. Enligt mitt förmenande är det därför av principiella skäl knappast möjligt att här ställa lägre krav på bevisning härom än f.n. Detta skulle f.ö. inte i någon nämnvärd grad underlätta de tillämpande myndigheternas bedömning i de enskilda fallen. Frågan om när utrangeringsavdrag skall medges måste således till sin natur vara en bevisfråga och jag anser att det liksom hittills bör ankomma på praxis att avgöra när förutsättningarna för avdrag föreligger.”

text: Genom SFS 1981:295 ändrades orden ”Utrangeras eller nedrives” till enbart ”Utrangeras”. I

text: prop. 1980/81:68 s. 217

text: anges att ändringen är av språklig natur.

text: I Kammarrätten i Stockholms dom 2000-09-27, mål nr 8639-1998, medgavs utrangeringsavdrag för del av byggnad som inte längre används i den nuvarande produktionen.

text: 4 Bedömning

text: Vad man kan förstå av lagtext och förarbeten omfattar begreppet ”utrangering” mer än rivning (jfr SFS 1981:295 och

text: prop. 1980/81:68 s. 217

text: ). Av

text: prop. 1969:100 s. 130

text: framgår att en utrangering måste framstå som definitiv för att den ska kunna beaktas i skattesammanhang.

text: Av lagtextens ordalydelse ”[Utrangeras en byggnad, …]” i

text: 19 kap. 7 §

text: IL framgår enligt Skatteverkets uppfattning att bestämmelsen ska tillämpas på varje byggnad för sig, samt att hela byggnaden ska utrangeras. Detta innebär enligt Skatteverkets mening att byggnaden inte på något sätt, helt eller delvis, kan användas för något ändamål, nu eller i framtiden, av byggnadens ägare eller av annan. Skatteverkets uppfattning är därför att utrangeringsavdrag inte kan medges för byggnad eller del av byggnad som finns kvar men som inte längre används. Skatteverket instämmer därför inte i Kammarätten i Stockholms dom 2000-09-27, mål nr 8639-1998.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning omfattar begreppet ”utrangering” förutom att en byggnad rivs ner, en händelse som innebär att en byggnad totalförstörs genom t.ex. brand, jordskred eller översvämning. Utrangeringen måste vara definitiv så att inte någon del av byggnaden, t.ex. bärande konstruktioner, kan användas i framtiden.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 444092-16/111

title: Uttrycket ”bara ett fåtal år” i 19 kap. och 20 kap. IL

text: 1 Sammanfattning

text: Om en byggnad eller markanläggning är avsedd att användas bara ett fåtal år, får hela utgiften dras av omedelbart. Med uttrycket ”bara ett fåtal år” avses en tid som inte överstiger tre år.

text: 2 Frågeställning

text: Hur ska man tolka uttrycket ”bara ett fåtal år” i

text: 19 kap. 6 §

text: 19 kap. 26 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 8 §

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Värdeminskningsavdragen ska beräknas enligt avskrivningsplan efter en viss procentsats per år på byggnadens anskaffningsvärde. Procentsatsen ska bestämmas med hänsyn till byggnadens ekonomiska livslängd (

text: 19 kap. 5 §

text: IL).

text: Om en byggnad är avsedd att användas bara ett fåtal år, får hela utgiften dras av omedelbart (

text: 19 kap. 6 §

text: IL).

text: Är byggnaden eller markanläggningen avsedd att användas bara ett fåtal år, får nyttjanderättshavaren dra av hela utgiften omedelbart (

text: 19 kap. 26 § andra stycket

text: IL).

text: Värdeminskningsavdragen ska beräknas enligt avskrivningsplan till högst tio procent per år av anskaffningsvärdet för täckdiken och skogsvägar och till högst fem procent per år av anskaffningsvärdet för andra markanläggningar (

text: 20 kap. 5 §

text: IL).

text: Om en markanläggning är avsedd att användas bara ett fåtal år, får hela utgiften dras av omedelbart (

text: 20 kap. 8 §

text: IL).

text: Av SFS 1969:363 framgår följande. För rent tillfälliga byggnader, som är avsedda att användas endast ett fåtal år, får byggnadskostnaden dras av det år anskaffningen sker (punkt 7 av anvisningarna till 29 § kommunalskattelagen [1928:370], KL). Vidare framgår att för rent tillfälliga markanläggningar, avsedda att användas endast ett fåtal år, får anskaffningskostnaden dras av det år anläggningen anskaffas (punkt 16 av anvisningarna till

text: 29 §

text: KL). Orden ”rent tillfälliga” togs senare bort, men den nya lydelsen får i sak anses överensstämma med tidigare lydelse och att ändringar har gjorts av huvudsakligen språklig och redaktionell natur (

text: prop. 1980/81:68 s. 215

text: och

text: Av SKV A 2005:05 framgår att vid bedömningen av byggnadens ekonomiska livslängd får beaktas sådana omständigheter som att byggnadens användningstid kan komma att påverkas av framtida rationaliseringar, teknikens utveckling, omläggning av verksamhet och liknande förhållanden. Om byggnadens värde på grund av andra omständigheter är begränsat till förhållandevis kort tid får hänsyn tas till detta. Som exempel på sådana omständigheter kan anges att en byggnad används för utnyttjande av en begränsad malmfyndighet eller att en byggnad som används i näringsverksamhet och som är belägen på annans mark inte ska lösas av fastighetsägaren när nyttjanderätten upphör.

text: Av SKV A 2016:16 framgår att en byggnad kan betraktas som en tillfällig byggnad om det är uppenbart att den kommer att tas bort inom de närmaste åren. Med inom de närmaste åren bör främst avses treårsperioden till nästa allmänna fastighetstaxering.

text: RÅ 1980 1:78

text: 4 Bedömning

text: Av lagtext och förarbeten framgår inte vilken tid lagstiftaren har avsett med uttrycket ”bara ett fåtal år”. Uttrycket ”bara ett fåtal år” får därför bedömas med ledning av allmänt språkbruk. I Svenska Akademiens Ordbok förklaras betydelsen av ordet ”fåtal” med bland annat ”ett ringa” eller ”litet antal”. Med ”ringa” avses i IL ca 5–10 procent (

text: prop. 1999/2000:2

text: Del 1 s. 504). Enligt Skatteverkets uppfattning ska uttrycket ”bara ett fåtal år” jämföras med en avskrivningsplan som sträcker sig över en förhållandevis kort tid (jfr SKV A 2005:05, 19 kap. 5 § och 20 kap. 5 § IL). En kort avskrivningsplan är nämligen alternativet till att utgiften får dras av omedelbart.

text: För att kunna bedöma vad som avses med uttrycket ”bara ett fåtal år” krävs att man utvidgar bedömningen till hela ordalydelsen av den tidigare lagtexten. Här talas även om ”rent tillfälliga” byggnader och markanläggningar. Orden ”rent tillfälliga” togs senare bort, men den nya lydelsen överensstämmer i sak med tidigare lydelse och ändringar har gjorts av huvudsakligen språklig och redaktionell natur (

text: prop. 1980/81:68 s. 215

text: och

text: Av SKV A 2016:16 framgår att en byggnad kan betraktas som en tillfällig byggnad om det är uppenbart att den kommer att tas bort främst inom den närmaste treårsperioden.

text: I RÅ 1980 1:78 var en tillfällig markanläggning direkt avdragsgill. Markanläggningen var avsedd att användas i omkring två år.

text: Skatteverket bedömer därför att uttrycket ”bara ett fåtal år” i 19 kap. 6 §, 19 kap. 26 § andra stycket och 20 kap. 8 § IL avser en tid som inte överstiger tre år.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 444204-10/111

title: Bilförmån - nya miljöbilar våren 2010

text: 1 Sammanfattning

text: För nytillkomna miljöbilar under våren 2010 anges vilka bilmodeller som vid nedsättning av bilförmånsvärde bör anses som närmast jämförbara bil. En motsvarande komplettering kommer att göras i nästa utgåva av Skatteverkets allmänna råd om värdering av bilförmån.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Vid beräkning av förmånsvärde för miljöbil får nedsättning göras med utgångspunkt i motsvarande förmånsvärde för närmast jämförbara konventionella bil. Skatteverket har tidigare i allmänna råd, SKV A 2008:26 samt SKV A 2009:39, angett vilka bilmodeller som vid nedsättning av förmånsvärde bör anses som närmast gällande jämförbara bilmodeller med miljöbilar tillverkade 2002 - 2010. Det har uppkommit behov av en komplettering för nytillkomna miljöbilar på marknaden under första halvåret 2010.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Om en bil är utrustad med teknik för drift helt eller delvis med elektricitet eller med andra mer miljöanpassade drivmedel än bensin och dieselolja och bilens nybilspris därför är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska förmånsvärdet sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen, se 61 kap.8 a§

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Förmånsvärdet ska sedan endast tas upp till

text: - 60 % av förmånsvärdet för den jämförbara bilen, dock nedsättning med högst 16 000 kr för helt år, om bilen är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med annan gas än gasol, eller

text: - 80 % av förmånsvärdet för den jämförbara bilen, dock nedsättning med högst 8 000 kr för helt år, om bilen är utrustad med teknik för drift med alkohol.

text: Reglerna om nedsättning till 60 resp. 80 % är tidsbegränsade och ska enligt nu gällande beslut tillämpas till och med beskattningsåret 2011 (SFS 2006:1497).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Skatteverket har i meddelande, SKV M 2009:30 avsnitt 3.3.3, närmare redogjort för grunderna hur jämförbar bil bör fastställas samt i allmänna råd, SKV A 2008:26 samt 2009:39, angett jämförbar bil för förekommande miljöbilar.

text: Nedan anges nytillkomna miljöbilar med tillverkningsår 2010 och de bilar som vid nedsättning bör anses som närmast jämförbara med dessa. Motsvarande komplettering kommer att göras i nästa utgåva av Skatteverkets allmänna råd.

text: I vissa fall utgörs den "jämförbara bilen" av miljöbilen i fråga, vilket anges med "samma bilmodell", då närmast jämförbara konventionella bil har ett högre nybilspris. I vissa fall anges även att nybilspriset ska ökas eller reduceras med visst belopp innan värdet av extrautrustning läggs till och nedsättning görs till 60 resp. 80 %.

text: El- och elhybridbilar samt gasdrivna bilar 2010

type: rad

cells: samma bilmodell, men nybilspriset reduceras med 80 000 kr

cells: Volkswagen Touareg V6 FSI, men nybilspriset ökas med 99 000 kr

type: tabell

text: Alkoholdrivna bilar 2010

cells: samma bilmodell, men nybilspriset reduceras med 4 800 kr

cells: Ford Mondeo Platinum 2.0 Flexifuel kombi

cells: Renault Clio 1.2 Flex Fuel Anniversary 5d

cells: Renault Grand Modus 1.2 Flex Fuel Expression

cells: samma bilmodell men nybilspriset reduceras med 5 000 kr

cells: Renault Laguna Sport Tourer 2.0 Flex Fuel Exception

cells: Saab 9-5 Linear Turbo4 220 hk BioPower Sedan, nya modellen

cells: Saab 9-5 Linear Turbo4 220 hk Sedan, nya modellen

cells: Saab 9-5 Linear Turbo4 XWD 220 hk BioPower Sedan, nya modellen

cells: Saab 9-5 Linear Turbo4 XWD 220 hk Sedan, nya modellen

cells: samma bilmodell men nybilspriset reduceras med 6 000 kr


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 44574-17/111

nyckelord:
Inkomstskatt
Mervärdesskatt
Punktskatter och trafikskatter

title: Beskattningskonsekvenser för den som har en solcellsanläggning på sin villa eller fritidshus som är privatbostad

text: Nytt: 2017-12-20

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet med samma namn, dnr.

text: 202 492052-17/111

text: Denna information gäller från och med den 1 januari 2017 och ersätter tidigare information med samma namn daterad den 2 maj 2016 (131 99075-16/111). Informationen har uppdaterats med anledning av ändrade bestämmelser om mervärdeskatt och justeringarna innebär inga förändringar avseende övriga skatter.

text: Bor man i egen villa eller tillbringar man viss tid i sitt fritidshus och har en solcellsanläggning på en sådan byggnad gäller vad som sägs i denna information. Samma sak som gäller för egen villa eller fritidshus gäller om man har en solcellsanläggning på en garagebyggnad som finns på villafastigheten eller fritidshusfastigheten.

text: 1 Inkomstskatt

text: Solcellsanläggningen medför inte att man har näringsverksamhet. Inkomsterna beskattas i stället som kapitalinkomst enligt

text: 42 kap. 30 § inkomstskattelagen

text: som produkt från en privatbostad. I många fall blir det ingen inkomstskatt eftersom man varje år får ett schablonavdrag på 40 000 kr som dras av från de totala inkomsterna av varje fastighet.

text: 2 Energiskatt

text: Om solcellsanläggningen har en installerad toppeffekt av mindre än 255 kilowatt medför inte elproduktionen att den som har solcellsanläggningen (producenten) blir skattskyldig. Den som producerar elen ska alltså inte betala energiskatt, varken för egenförbrukad eller för levererad el.

text: Detta gäller under förutsättning att

text: den som har solcellsanläggningen (producenten) inte yrkesmässigt levererar annan el

text: ersättningen för elen under ett kalenderår inte överstiger 30 000 kr.

text: Om den som har solcellsanläggningen (producenten) förfogar över flera solcellsanläggningar ska anläggningarnas installerade toppeffekt läggas samman och tillsammans uppgå till mindre än 255 kilowatt för att detta ska gälla. Om den som har solcellsanläggningen (producenten) förfogar över en eller flera anläggningar i vilka el framställs från annan eller andra energikällor ska anläggningarnas effekt läggas samman. Då gäller andra effektgränser.

text: 3 Mervärdesskatt

text: 3.1 Registrering för mervärdesskatt

text: Även om verksamheten inte utgör näringsverksamhet vid inkomstbeskattningen ska en särskild bedömning göras när det gäller skyldighet att registrera sig för och betala mervärdesskatt. Säljer man varor och tjänster i en självständig ekonomisk verksamhet är man skyldig att registrera sig för och betala mervärdesskatt.

text: I domen

text: , Fuchs, har EU-domstolen kommit fram till att försäljning av el från en solcellsanläggning som befinner sig på eller i anslutning till en privatbostad är en ekonomisk verksamhet när den el som produceras kontinuerligt levereras in på elnätet mot ersättning.

text: Det är alltså en ekonomisk verksamhet när en solcellsanläggning installeras på en villa och man mot ersättning kontinuerligt säljer antingen all el eller endast överskottselen in på elnätet.

text: Den som har en begränsad försäljning kan omfattas av skattebefrielse och ska därmed inte registrera sig för och betala mervärdesskatt. Försäljningen omfattas av skattebefrielse när den totala försäljningen, av el och annan försäljning, inom landet under innevarande beskattningsår och under vart och ett av de två närmast föregående beskattningsåren är högst 30 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: 3.2 Avdragsrätt för ingående mervärdesskatt

text: 3.2.1 När försäljningen omfattas av skattebefrielse

text: Om försäljningen av el omfattas av skattebefrielse finns inte någon avdragsrätt för ingående mervärdesskatt. Vid övergång från beskattad till skattebefriad verksamhet kan jämkningskonsekvenser uppkomma. Det kan innebära en skyldighet att återbetala viss tidigare avdragen ingående mervärdesskatt.

text: 3.2.2. När försäljningen ska beskattas

text: Sverige har ett avdragsförbud för ingående mervärdesskatt för stadigvarande bostad (

text: 8 kap. 9 § mervärdesskattelagen

text: ). Avdragsförbudet omfattar inte endast förvärv till en byggnad, såsom inredning, reparationer och dylikt utan även sådant som har en anknytning till det stadigvarande boendet. Då solcellsanläggningen ska leverera el till en byggnad som har karaktären av stadigvarande bostad krävs det att den uteslutande används i en ekonomisk verksamhet för att avdragsförbudet inte ska bli tillämpligt (se rättsfallen

text: RÅ 2003 ref. 100

text: I-II och

text: RÅ 2002 ref. 67

text: I det fall en solcellsanläggning på en villa används i en ekonomisk verksamhet som ska beskattas beror avdragsrätten på om man mot ersättning säljer all producerad el eller endast överskottselen in på elnätet.

text: Exempel 1:

text: Endast överskottsel säljs till ett elhandelsföretag. En del av den producerade elen konsumeras direkt för boendet. Utgående mervärdesskatt redovisas endast för den överskottsel som säljs.

text: Eftersom anläggningen också betjänar boendet i det här fallet så används den inte uteslutande i den ekonomiska verksamheten. Avdragsrätt för ingående mervärdesskatt finns därmed inte för någon del för anläggningen.

text: Exempel 2:

text: All producerad el levereras in på elnätet (d.v.s. all el säljs till ett elhandelsföretag). Utgående mervärdesskatt redovisas för all försäljning.

text: Den el som ska förbrukas i bostadsfastigheten måste man köpa tillbaka från elhandelsföretaget och betala mervärdesskatt för. I sådant fall används anläggningen uteslutande i den ekonomiska verksamheten. Avdragsrätt finns då för förvärvet av anläggningen.

text: 4 F-skatt

text: Även i de fall registrering för mervärdesskatt ska ske för försäljning av el från en solcellsanläggning på villa etc. kan man inte få F-skatt för sådan verksamhet, eftersom man inte bedriver näringsverksamhet. Det är inte fråga om ersättning för arbete och då spelar det inte heller någon roll ur beskattningssynpunkt om man har F-skatt för annan verksamhet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 44577-17/111

title: Beskattningskonsekvenser för den som har en solcellsanläggning på sin jordbruksfastighet

text: Nytt 2017-06-30:

text: Detta ställningstagande har upphört att gälla och ersätts av ställningstagande med samma namn, dnr

text: 202 261785-17/111

text: Denna information gäller från och med den 1 januari 2017 och ersätter tidigare information med samma namn daterad den 1 juli 2016 (131 304709-16/111). Informationen har uppdaterats med anledning av ändrade bestämmelser om mervärdeskatt och justeringarna innebär inga förändringar avseende övriga skatter. Beskattningskonsekvenserna för den som sätter upp en solcellsanläggning på sin jordbruksfastighet beror på var den del av anläggningen som består av solcellerna är placerad och var elen förbrukas. Det har också betydelse om producenten förbrukar elen själv eller om elen överlåts. För energiskatten har även anläggningens installerade toppeffekt betydelse.

text: 1 Inkomstskatt

text: Ett småhus med tillhörande tomtmark på en lantbruksenhet räknas som en privatbostadsfastighet om småhuset till övervägande del används för eget eller närståendes boende (privatbostad). Övrig del av fastigheten är en näringsfastighet. Inkomstbeskattningen styrs av på vilken del av jordbruksfastigheten som solcellerna är placerade.

text: Om solcellerna är placerade på den delen som är privatbostadsfastighet, ska inkomsterna från försäljning av el beskattas som inkomst av kapital. Beskattning sker endast för den delen av de sammanlagda inkomsterna från privatbostaden som överstiger 40 000 kr.

text: Om solcellerna är placerade på den delen som är näringsfastighet, t.ex. en ekonomibyggnad, ska inkomsterna från försäljning av el beskattas som inkomst av näringsverksamhet. Uttag av el som förbrukas i privatbostaden på en lantbruksenhet ska också tas upp som näringsinkomst. Avdrag för värdeminskning och reparation och underhåll får göras i näringsverksamheten. Avdrag görs antingen enligt byggnads- eller inventariereglerna, se Skatteverkets ställningstagande ”Solcellsanläggningar på näringsfastighet”, 2014-11-12, dnr

text: 131 622261-14/111

text: 2 Energiskatt

text: 2.1 Solcellsanläggning med en installerad toppeffekt av mindre än 255 kilowatt

text: Följande gäller för den el som produceras i en solcellsanläggning med en sammanlagd installerad toppeffekt av mindre än 255 kilowatt när producenten inte förfogar över några andra elproduktionsanläggningar.

text: 2.1.1 Om elproduktionen är näringsverksamhet

text: Om elproduktionen är näringsverksamhet enligt vad som anges ovan i avsnitt 1 gäller följande.

text: Om ingen el överförts till det koncessionspliktiga elnätet medför inte elproduktionen att den som producerar elen är skattskyldig. Den som producerar elen ska alltså inte betala energiskatt, varken för egenförbrukad el eller för el som levererats till annan utan att överföras till det koncessionspliktiga elnätet.

text: Om el överförts till det koncessionspliktiga elnätet är elen skattepliktig i den del den överförts till elnätet. Om elen överlåts till någon annan är producenten skattskyldig leverantör. Producenten ska i sådana fall anmäla sig för registrering hos Skatteverket och betala energiskatt för den skattepliktiga elen som denne förbrukar, dvs. för den el som kommer från det koncessionspliktiga elnätet. Den el som producerats i solcellsanläggningen och som inte överförts till det koncessionspliktiga elnätet är inte skattepliktig och för förbrukning av den elen ska producenten inte betala energiskatt. Inte heller för den el som överförts till det koncessionspliktiga elnätet och överlåts till en elleverantör ska producenten betala energiskatt. För den elen ska istället elleverantören betala energiskatt när elen levereras vidare.

text: 2.1.2 Om elproduktionen inte är näringsverksamhet

text: Om elproduktionen inte är näringsverksamhet enligt vad som anges ovan i avsnitt 1 medför inte elproduktionen att den som producerar elen är skattskyldig. Den som producerar elen ska alltså inte betala energiskatt, varken för egenförbrukad el eller för el som levererats till annan. Det har ingen betydelse om den el som levereras till annan överförts till det koncessionspliktiga elnätet eller inte.

text: Detta gäller under förutsättning att

text: producenten inte yrkesmässigt levererar annan el

text: ersättningen för elen under ett kalenderår inte överstiger 30 000 kr.

text: 2.2 Solcellsanläggning med en installerad toppeffekt av 255 kilowatt eller mer

text: El som produceras i en solcellsanläggning med en sammanlagd installerade toppeffekt av 255 kilowatt eller mer är skattepliktig. Producenten är skattskyldig och ska anmäla sig för registrering hos Skatteverket. Producenten ska betala energiskatt för den el som denne förbrukar, både den el som producenten producerat och den el som producenten köpt. El som förbrukats för produktion av el är inte skattepliktig.

text: 2.3 Producenten har flera elproduktionsanläggningar

text: Om producenten förfogar över flera solcellsanläggningar ska anläggningarnas installerade toppeffekt läggas samman och tillsammans uppgå till mindre än 255 kilowatt för att vad som anges i 2.1.1 och 2.1.2 ska gälla. Om producenten förfogar över en eller flera andra anläggningar i vilka el produceras från annan eller andra energikällor ska alla anläggningarnas effekt läggas samman. Då gäller andra effektgränser som framgår av

text: 11 kap. 2 § lagen (1994:1776)

text: om skatt på energi.

text: 3 Mervärdesskatt

text: 3.1 Skattskyldighet

text: Den som installerar en anläggning för produktion av el och har avtal om att antingen all el eller endast överskottsel ska levereras ut på nätet mot ersättning bedriver en självständig ekonomisk verksamhet. Det innebär att en sådan elproducent är skyldig att registrera sig för och betala mervärdesskatt. Skattskyldigheten gäller oavsett om elen produceras i ett vindkraftverk, i en solcellsanläggning eller på annat sätt. Det har ingen betydelse om den fastighet som anläggningen är installerad på är en privatbostadsfastighet eller en näringsfastighet.

text: Den som har en begränsad försäljning kan omfattas av skattebefrielse och ska därmed inte registrera sig för och betala mervärdesskatt. För att omfattas av skattebefrielse ska den totala försäljningen, av el och annan försäljning, inom landet under innevarande beskattningsår och under vart och ett av de två närmast föregående beskattningsåren vara högst 30 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Om verksamheten omfattas av skattebefrielse finns inte någon avdragsrätt för ingående mervärdesskatt. Vid övergång från beskattad till skattebefriad verksamhet kan därför jämkningskonsekvenser uppkomma. Det kan innebära en skyldighet att återbetala viss tidigare avdragen mervärdesskatt.

text: 3.2.2 När försäljningen ska beskattas

text: När en vara eller en tjänst köps in för att användas till en verksamhet som medför skattskyldighet så finns i normalfallet avdragsrätt för ingående mervärdesskatt på inköpet.

text: Avdragsrätten begränsas dock om inköpet avser stadigvarande bostad.

text: Som regel menas med stadigvarande bostad en byggnad som är inrättad för boende (byggnadens karaktär). Även användningen har betydelse vid bedömningen av om byggnaden omfattas av avdragsförbudet för stadigvarande bostad eller inte.

text: Avdragsrätten för ingående mervärdesskatt på inköp och drift av solcellsanläggningen beror på vad anläggningen ska leverera el till. Det har ingen betydelse om den fastighet som anläggningen är installerad på är en privatbostadsfastighet eller en näringsfastighet.

text: Avdragsrätten bedöms enligt följande exempel.

text: All el som produceras i anläggningen levereras in på elnätet mot ersättning. Anläggningen kommer då i sin helhet att användas i en verksamhet som medför skattskyldighet. Därmed finns full avdragsrätt för ingående mervärdesskatt.

text: Anläggningen är installerad på en ekonomibyggnad och ska leverera el både till en mangårdsbyggnad och till en ekonomibyggnad där det bedrivs en verksamhet som medför skattskyldighet. Endast överskottsel ska säljas till ett elhandelsföretag. Eftersom anläggningen inte bara ska leverera el till en byggnad som omfattas av avdragsförbudet för stadigvarande bostad finns delvis avdragsrätt. Det blir samma bedömning om anläggningen istället installerats på mangårdsbyggnaden eller på annan plats på jordbruksfastigheten för att leverera el till båda byggnaderna.

text: Anläggningen är installerad på en mangårdsbyggnad och ska leverera el enbart till mangårdsbyggnaden. Byggnaden är stadigvarande bostad. Endast överskottsel ska säljas till ett elhandelsföretag. Syftet med installationen får anses vara att anläggningen ska leverera el till byggnaden. Eftersom anläggningen kommer att leverera el till en byggnad som avser stadigvarande bostad gäller avdragsförbudet för stadigvarande bostad. Ingen avdragsrätt finns. Det blir samma bedömning om anläggningen istället installeras på ekonomibyggnaden eller på annan plats på jordbruksfastigheten för att enbart leverera el till mangårdsbyggnaden.

text: Mer information om avdragsrätten finns i Skatteverkets ställningstagande ”Avdragsrätten vid inköp och installation av en solcellsanläggning för mikroproduktion av el; Mervärdesskatt”, 2015-12-01, dnr

text: 131 603903-15/111