identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 505127-06/111

title: Pensionsgrundande inkomst (PGI) och skyldighet att betala egenavgifter på inkomst av självständigt bedriven näringsverksamhet som bedrivs i annat EES-land

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Inkomst av självständigt bedriven näringsverksamhet i annat EES-land eller Schweiz – pensionsgrundad inkomst (PGI) och egenavgifter, dnr.

text: 131 323950-15/111

text: 1 Sammanfattning

text: För en person som enligt

text: rådets förordning (EEG) nr 1408/71

text: om tillämpningen av systemen för social trygghet (förordningen) ska tillhöra svensk socialförsäkring för allt arbete oavsett vilket medlemsland arbetet är utfört i ska pensionsgrundande inkomst beräknas på aktivt bedriven självständig näringsverksamhet i annat EES-land.

text: Överskott av aktivt bedriven näringsverksamhet i annat EES-land ska i detta fall även utgöra underlag för egenavgifter förutsatt att inkomsten ska taxeras i Sverige.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit om en person bosatt i Sverige och som är anställd här och som samtidigt bedriver enskild näringsverksamhet i annat EES-land har rätt till PGI på inkomst av aktivt bedriven självständig näringsverksamhet i annat EES-land i det fall han enligt

text: rådets förordning (EEG) nr 1408/71

text: om tillämpningen av systemen för social trygghet ska tillhöra svensk socialförsäkring för det arbete som han utförts i det andra EES-landet. Fråga har även uppkommit om han är skyldig att betala egenavgifter på den del av inkomsten som härrör från näringsverksamhet som bedrivs i annat EES-land.

text: 3 Gällande rätt

text: Av 2 kap. 6 § lag om inkomstgrundad ålderspension (SFS 1998:674), LIP, framgår att pensionsgrundande inkomst av annat förvärvsarbete är inkomst av sådan näringsverksamhet som enligt

text: 2 kap. 23 § inkomstskattelagen

text: (SFS 1999:1229), IL, utgör aktiv näringsverksamhet.

text: Av

text: 2 kap. 23 §

text: IL framgår att med aktiv näringsverksamhet avses en näringsverksamhet i vilken den som är skattskyldig för verksamheten arbetat i inte oväsentlig omfattning. Annan näringsverksamhet anses som passiv näringsverksamhet. Självständig näringsverksamhet som bedrivs utomlands anses alltid som passiv näringsverksamhet.

text: Enligt

text: artikel 14

text: rådets förordning (EEG) nr 1408/71

text: om tillämpningen för social trygghet (förordningen) ska den som normalt är egenföretagare inom två eller flera medlemsländer omfattas av lagstiftningen i det land där han är bosatt, om han utför någon del av arbetet där.

text: Av

text: artikel 14

text: c a) framgår att en person som samtidigt är anställd inom en medlemsstats territorium och egenföretagare inom en annan medlemsstats territorium ska, om inte annat följer av b), omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat inom vars territorium han är anställd eller, om han utövar sådan verksamhet inom två eller flera medlemsstaters territorier, av den lagstiftning som bestäms enligt artikel

text: eller

text: Av

text: artikel 14

text: d framgår att en person som avses i bl.a.

text: artiklarna 14

text: a.2 och 14c.a) vid tillämpningen av den lagstiftning som har fastställts i överenskommelse med dessa bestämmelser, behandlas som om han utförde allt förvärvsarbete inom den berörda medlemsstatens territorium.

text: Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: SAL ska egenavgifter betalas på avgiftspliktig inkomst av arbete i utlandet om den avgiftsskyldige när arbete utförs omfattas av svensk socialförsäkring enligt EG-rätten inom EU- eller EES-området.

text: Enligt

text: 3 kap. 3 § socialavgiftslagen

text: (SFS 2000:980), SAL, är överskott av närings-verksamhet avgiftspliktig om den som har inkomsten har arbetet i verksamheten i inte oväsentlig omfattning.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: En egenföretagare som är bosatt i Sverige och som bedriver näringsverksamhet i annat EES-land eller i Schweiz och som enligt

text: rådets förordning (EEG) nr 1408/71

text: ska tillhöra svensk socialförsäkring ska betala egenavgifter på näringsinkomsten förutsatt att inkomsten ska taxeras här.

text: De svenska reglerna om rätt till pensionsgrundande inkomst (PGI) av annat förvärvsarbete är konstruerade så att inkomst av självständigt bedriven näringsverksamhet utomlands inte grundar rätt till PGI även om den bedrivs aktivt.

text: Av EG-domstolens praxis, bl.a.

text: Hervein och

text: L.H. Piatkowski, framgår att om en arbetstagare som utövar sin verksamhet i flera medlemsstater missgynnas i jämförelse med den som utövar hela sin verksamhet i den medlemsstat där lagstiftningen i fråga gäller, så strider detta mot EG-fördraget.

text: Skatteverket anser att bestämmelsen i

text: 2 kap. 6 §

text: LIP som i sin tur hänvisar till

text: 2 kap. 23 §

text: IL strider mot den fria etableringsrätten i EG-fördraget och EES-avtalet eftersom självständigt bedriven aktiv näringsverksamhet utomlands inte ger rätt till PGI. Trots det ska egenavgifter betalas på sådan inkomst enligt SAL. Denna särbehandling kan inte rättfärdigas. Den som på grund av en artikel i

text: rådets förordning (EEG) nr 1408/71

text: ska tillhöra svensk socialförsäkring för allt arbete som han utför i två eller flera medlemsländer är därför berättigad till PGI på aktivt bedriven självständig näringsverksamhet i annan medlemsstat.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 50563-13/111

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Krav på en särskild uppgift eller hänvisning i fakturan; mervärdesskatt

org: skv

text: Nytt: 2021-01-29

type: stycke

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2021-01-27, dnr.

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: För vissa omsättningar finns det ett krav på att fakturan ska innehålla en särskild uppgift eller hänvisning som en förklaring till att mervärdesskatt inte har debiterats eller att särskilda regler har tillämpats. Det framgår i regel direkt av lagtexten vilken uppgift fakturan ska innehålla. Det innebär att den som utfärdar fakturan i princip inte får använda några andra uppgifter än de som framgår av lagtexten, även om en viss annan uppgift fyller samma syfte. Skatteverket anser dock att även andra ord med samma innebörd som de i lagtexten angivna uppgifterna i normalfallet ska godtas. Vid gränsöverskridande försäljningar rekommenderar Skatteverket dock att den som utfärdar fakturan använder de begrepp som framgår av lagtexten.

text: Vid undantag från skatteplikt kan den som utfärdar fakturan välja att ange den relevanta bestämmelsen i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, eller i mervärdesskattedirektivet eller en annan uppgift om att omsättningen är undantagen från skatteplikt. Skatteverket anser att det är tillräckligt tydlig att i fakturan ange t.ex. uppgiften ”undantag från skatteplikt”.

text: Vid omvänd skattskyldighet ska fakturan innehålla uppgiften ”omvänd betalningsskyldighet” Skatteverket anser att uppgiften ”omvänd skattskyldighet” också är godtagbar. Vid gränsöverskridande försäljningar rekommenderar Skatteverket dock att uppgiften ”omvänd betalningsskyldighet” eller motsvarande begrepp på annat språk används.

text: Vid gränsöverskridande försäljningar kan det förekomma att reglerna för omvänd skattskyldighet är tillämpliga samtidigt som omsättningen utomlands är undantagen från skatteplikt i den medlemsstat där beskattningen ska ske. I sådant fall anser Skatteverket att det är tillräckligt att ange uppgiften ”omvänd betalningsskyldighet” i fakturan.

text: Vid leverans av ett nytt transportmedel till ett annat EU-land ska fakturan innehålla uppgifter som klargör att det är fråga om ett nytt transportmedel. I avsnitt 4.4 framgår vilka uppgifter som Skatteverket anser vara lämpliga att ange i fakturan.

text: Vid tillämpning av vinstmarginalbeskattning för resebyråer eller begagnade varor m.m. framgår det av ML vilken uppgift fakturan ska innehålla, se avsnitten 4.5–4.8.

text: Om fakturan är utfärdad av köparen ska fakturan innehålla uppgiften ”självfakturering”.

text: Detta ställningstagande gäller fr.o.m. den 1 januari 2013 och ersätter vid den tidpunkten ställningstagandet ”Fakturans innehåll – krav på särskild notering och uppgift” daterad 2010-03-11, dnr

text: 131 19677-10/111

text: 2 Frågeställning

text: En faktura ska enligt

text: 11 kap. 8 §

text: ML i vissa fall innehålla en särskild uppgift som förklaring till att mervärdesskatt inte har debiterats eller att särskilda regler har tillämpats. Med anledning av att bestämmelserna om vad en sådan fullständig faktura ska innehålla har ändrats fr.o.m. den 1 januari 2013 har fråga uppkommit om i vilka fall fakturan ska innehålla sådana särskilda uppgifter och vad som i sådant fall ska anges.

text: Ställningstagandet har som utgångspunkt att det är de svenska faktureringsreglerna som ska tillämpas och att det finns en skyldighet att utfärda en faktura, se 11 kap. 1–3 och 12–14 §§ ML.

text: Det nya ställningstagandet har tagits fram på grund av ändrad lagstiftning. Det äldre ställningstagandet ska dock fortfarande tillämpas för fakturor som utfärdats före den 1 januari 2013.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: När en fullständig faktura ska utfärdas ska den innehålla följande uppgifter:

text: 1. datum för utfärdandet,

text: 2. ett löpnummer baserat på en eller flera serier, som ensamt identifierar fakturan,

text: 3. säljarens registreringsnummer till mervärdesskatt under vilket varorna eller tjänsterna har omsatts,

text: 4. kundens registreringsnummer till mervärdesskatt under vilket han förvärvat varorna eller tjänsterna, om han är skattskyldig för förvärvet av varorna eller tjänsterna eller det är fråga om en unionsintern varuförsäljning enligt 3 kap. 30 a eller 30 b § ML,

text: 5. säljarens och köparens namn och adress,

text: 6. de omsatta varornas mängd och art eller de omsatta tjänsternas omfattning och art,

text: 7. datum då omsättningen av varorna eller tjänsterna utförts eller slutförts eller det datum då sådan förskotts- eller a conto-betalning som avses i

text: 11 kap. 3 §

text: ML erlagts, om ett sådant datum kan fastställas och det skiljer sig från datumet för fakturans utfärdande,

text: 8. beskattningsunderlaget för varje skattesats eller undantag, enhetspriset exklusive skatt enligt denna lag, samt eventuell prisnedsättning eller rabatt om dessa inte är inkluderade i enhetspriset,

text: 9. tillämpad mervärdesskattesats,

text: 10. det mervärdesskattebelopp som ska betalas, såvida inte en särskild ordning tillämpas för vilken denna lag utesluter en sådan uppgift,

text: 11. när faktura utfärdas av köparen enligt 4 §, uppgiften självfakturering,

text: 12. vid undantag från skatteplikt, en hänvisning till

text: den relevanta bestämmelsen i denna lag,

text: den relevanta bestämmelsen i mervärdesskattedirektivet

text: en annan uppgift om att omsättningen är undantagen från skatteplikt

text: 13. när köparen är skyldig att betala mervärdesskatten, uppgiften omvänd betalningsskyldighet

text: 14. vid leverans av ett nytt transportmedel till ett annat EU-land, de uppgifter i

text: 1 kap. 13 a §

text: ML som avgör att varan ska hänföras till ett sådant transportmedel,

text: 15. vid tillämpning av vinstmarginalsystemet i

text: 9 b kap.

text: ML, uppgiften vinstmarginalbeskattning för resebyråer,

text: 16. vid tillämpning av vinstmarginalsystemet i

text: 9 a kap.

text: ML, den eller de av följande uppgifter som är relevanta:

text: vinstmarginalbeskattning för begagnade varor,

text: vinstmarginalbeskattning för konsthantverk, eller

text: vinstmarginalbeskattning för samlarföremål och antikviteter (11kap.

text: 8 §

text: ML).

text: Bestämmelsen i

text: 11 kap. 8 §

text: ML motsvaras av artikel 226 i mervärdesskattedirektivet.

text: 4 Bedömning

text: Av

text: 11 kap. 8 §

text: ML framgår vilka uppgifter en faktura ska innehålla, såvida inte en förenklad faktura får utfärdas. I det följande kommenteras endast de krav på innehållet i en faktura som uppställs i punkterna 11–16 i paragrafen.

text: En faktura ska i vissa fall innehålla en särskild uppgift som förklaring till att mervärdesskatt inte har debiterats eller att särskilda regler har tillämpats. De nya reglerna som gäller från och med den 1 januari 2013 innebär att valmöjligheterna har blivit färre, i stället framgår det direkt av lagtexten vad som ska anges. Det innebär att den som utfärdar fakturan i princip inte får använda några andra uppgifter än de som framgår av lagtexten, även om en viss annan uppgift fyller samma syfte. Skatteverket anser dock att även andra ord med samma innebörd som de i lagtexten angivna uppgifterna i normalfallet ska godtas. Detta gäller till exempel om begreppet ”omvänd skattskyldighet” används i stället för det i lagtexten angivna begreppet ”omvänd betalningsskyldighet”. Det ska dock betonas att det inte är givet att en myndighet i ett annat EU-land godtar detta eller andra liknande uttryck. Skatteverket rekommenderar därför att den som utfärdar fakturan använder de begrepp som framgår av lagtexten, vid gränsöverskridande försäljningar.

text: 4.1 Självfakturering (punkten 11)

text: Självfakturering innebär att det är köparen som ställer ut fakturan, se

text: 11 kap. 4 §

text: ML. I sådana fall ska fakturan innehålla uppgiften ”självfakturering”.

text: 4.2 Undantag från skatteplikt (punkten 12)

text: Vid undantag från skatteplikt enligt ML ska fakturan innehålla en särskild hänvisning om undantaget. Kravet på att ange en hänvisning gäller inte alla omsättningar inom landet som är undantagna från skatteplikt enligt

text: 3 kap.

text: ML, utan bara för de undantagna omsättningar för vilka faktureringsskyldighet föreligger. Skyldigheten att utfärda en faktura gäller inte för de undantag som räknas upp i

text: 11 kap. 2 §

text: ML. Kravet på en särskild hänvisning i fakturan gäller därför endast för de undantag från skatteplikt som inte finns uppräknade i

text: 11 kap. 2 §

text: ML. De undantag som omfattas av faktureringsskyldighet har förtecknats i bifogad bilaga.

text: Vid undantag från skatteplikt ska fakturan innehålla en hänvisning till

text: a. den relevanta bestämmelsen i ML, eller

text: b. den relevanta bestämmelsen i mervärdesskattedirektivet, eller

text: c. en annan uppgift om att omsättningen är undantagen från skatteplikt.

text: Det är den som upprättar fakturan som väljer vilken av ovan uppräknade uppgifter denne vill hänvisa till i fakturan. Den som upprättar fakturan kan alltså välja att ange en annan uppgift som förklarar att omsättningen är undantagen från skatteplikt, i stället för en hänvisning till en viss bestämmelse i ML eller i mervärdesskattedirektivet. I det fall den som upprättar fakturan väljer att ange en annan uppgift ska uppgiften om att det är fråga om ett undantag från skatteplikt tydligt framgå av fakturan (

text: prop. 2003/04:26 s. 74

text: ). Uppgift om varornas mängd och art respektive tjänsternas omfattning och art ska framgå av fakturan. Med ledning av den uppgiften är det möjligt att bedöma om beskattning ska ske eller inte. Skatteverket anser därför att det är tillräckligt tydligt att i fakturan ange t.ex. uppgiften ”undantag från skatteplikt”.

text: Exempel

text: Nedan finns exempel på sådana hänvisningar som Skatteverket anser vara lämpliga när hänvisning ska ske till bestämmelser i ML (a) eller mervärdesskattedirektivet (b) respektive till annan uppgift (c). Uppgifterna b och c har angivits både på svenska och på engelska.

text: Investeringsguld

text: Viss omsättning av investeringsguld är undantagen från skatteplikt. Exemplen omfattar inte sådan omsättning som ska beskattas hos köparen enligt reglerna för omvänd skattskyldighet.

text: 3 kap. 10 a §

text: ML,

text: Artiklarna 346–347 mervärdesskattedirektivet (eller) Articles 346–347 VAT directive,

text: Undantag från skatteplikt (eller) Exempt.

text: Periodiska publikationer

text: Omsättning av en framställningstjänst för skattefria periodiska medlemsblad och periodiska personaltidningar är undantagen från skatteplikt.

text: 3 kap. 19 § första stycket 2

text: ML,

text: Artikel 111 b mervärdesskattedirektivet (eller) Article 111 (b) VAT directive,

text: Unionsintern försäljning av varor

text: 3 kap. 30 a §

text: ML,

text: Artikel 138 mervärdesskattedirektivet (eller) Article 138 VAT directive,

text: Unionsintern försäljning (eller) Intra-EU supply.

text: 4.3 Köparen är skyldig att betala mervärdesskatten, s.k. omvänd skattskyldighet (punkten 13)

text: I det fall köparen är skyldig att betala mervärdesskatt, d.v.s. vid omvänd skattskyldighet, ska fakturan innehålla uppgiften ”omvänd betalningsskyldighet”.

text: För att beskriva att det är köparen som ska betala mervärdesskatten har vi i Sverige i regel använt begreppet ”omvänd skattskyldighet”. Av ML följer nu att det är begreppet ”omvänd betalningsskyldighet” som fakturautställaren ska använda i fakturan, vilket direkt motsvarar lydelsen i mervärdesskattedirektivet. Skatteverket anser dock att uppgiften ”omvänd skattskyldighet” också är godtagbar. Det ska dock betonas att det inte är givet att en myndighet i ett annat EU-land godtar en sådan uppgift. Skatteverket rekommenderar därför att det begrepp som används i ML används vid gränsöverskridande försäljningar. Om den som ställer ut fakturan vill ange den särskilda uppgiften i fakturan på ett annat officiellt språk inom EU än svenska, framgår det av de officiella språkversionerna av mervärdesskattedirektivet vilken uppgift denne ska använda på det aktuella språket. På engelska används begreppet Reverse Charge, på franska Autoliquidation och på tyska Steuerschuldnerschaft des Leistungsempfängers.

text: 4.4 Nya transportmedel (punkten 14)

text: Vid leverans av ett nytt transportmedel till ett annat EU-land ska fakturan innehålla de uppgifter i

text: 1 kap. 13 a §

text: ML som avgör att varan ska hänföras till ett sådant transportmedel. I det här fallet är det således fråga om sådana uppgifter som klargör att den aktuella varan är ett nytt transportmedel.

text: Skatteverket anser att det kan vara lämpligt att ange följande uppgifter i fakturan.

text: Personbil eller motorcykel Vid försäljning av en ny personbil eller motorcykel kan fakturan innehålla uppgift om när bilen eller motorcykeln första gången togs i bruk samt hur många kilometer eller mil den har körts.

text: Fartyg Vid försäljning av ett nytt fartyg kan fakturan innehålla uppgift om när fartyget första gången togs i bruk samt hur många timmar det har färdats.

text: Luftfartyg Vid försäljning av ett nytt luftfartyg kan fakturan innehålla uppgift om när luftfartyget första gången togs i bruk samt hur många timmar det har flugits.

text: 4.5 Vinstmarginalbeskattning för resebyråer (punkten 15)

text: Vid tillämpning av vinstmarginalsystemet för resebyråer i

text: 9 b kap.

text: ML ska fakturan innehålla uppgiften ”vinstmarginalbeskattning för resebyråer”.

text: 4.6 Vinstmarginalbeskattning för begagnade varor (punkten 16 a)

text: Vid tillämpning av vinstmarginalsystemet för begagnade varor i

text: 9 a kap.

text: ML ska fakturan innehålla uppgiften ”vinstmarginalbeskattning för begagnade varor”.

text: 4.7 Vinstmarginalbeskattning för konstverk (punkten 16 b)

text: Vid tillämpning av vinstmarginalsystemet för konstverk i

text: 9 a kap.

text: ML ska fakturan innehålla uppgiften ”vinstmarginalbeskattning för konstverk”.

text: 4.8 Vinstmarginalbeskattning för samlarföremål och antikviteter (punkten 16 c)

text: Vid tillämpning av vinstmarginalsystemet för samlarföremål och antikviteter i

text: 9 a kap.

text: ML ska fakturan innehålla uppgiften ”vinstmarginalbeskattning för samlarföremål och antikviteter”.

text: Bilaga

text: En sådan hänvisning som avses i

text: 11 kap. 8 § 12

text: ML ska anges i fakturan för följande omsättningar som är undantagna från skatteplikt enligt

text: 3 kap.

text: ML:

text: Varor placerade i vissa lager,

text: 3 kap. 1 a §

text: ML,

text: Investeringsguld,

text: 3 kap. 10 a §

text: ML,

text: Vissa periodiska publikationer m.m., 3 kap. 13–18 §§ ML,

text: Vissa framställningstjänster,

text: 3 kap. 19 § första stycket 2

text: ML,

text: Varor och tjänster avseende fartyg och luftfartyg, 3 kap. 21–22 §§ ML,

text: Sedlar och mynt som är gällande betalningsmedel,

text: 3 kap. 23 § 1

text: ML,

text: Flygbensin och flygfotogen,

text: 3 kap. 23 § 4

text: ML,

text: Tjänster avseende gravöppning eller gravskötsel,

text: 3 kap. 23 § 6

text: ML,

text: Guld som levereras till Sveriges riksbank,

text: 3 kap. 23 § 7

text: ML,

text: Överlåtelse av vissa tillgångar,

text: 3 kap. 24 §

text: ML,

text: Överlåtelse av verksamhet,

text: 3 kap. 25 §

text: ML,

text: Överlåtelse av motorfordon till utländska beskickningar,

text: 3 kap. 26 a §

text: ML,

text: Försäljning av varor till annat EU-land,

text: 3 kap. 30 a §

text: ML,

text: Tjänster avseende varutransporter till eller från Azorerna, Madeira eller mellan dessa öar,

text: 3 kap. 30 e §

text: ML,

text: Transporttjänster som ett postbefordringsföretag tillhandahåller ett utländskt postbefordringsföretag,

text: 3 kap. 30 g §

text: ML,

text: Varor och tjänster till annat EU-land om dessa är avsedda för väpnade styrkor tillhörande någon annan stat som är part i Nato,

text: 3 kap. 31 §

text: ML, och

text: Varor och tjänster till Storbritanniens väpnade styrkor stationerade på Cypern,

text: 3 kap. 31 a §

text: ML.

text: Vissa tjänster (bikostnader) som ingår i beskattningsunderlaget vid import,

text: 3 kap. 32 §

text: ML.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 505964-05/111

title: Hänvisning till ursprunglig faktura i kreditnota

text: Nytt: 2024-06-11

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande från den 11 juni 2024 med dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att den hänvisning till ursprungsfakturan som ska ske i en kreditnota innebär att det är ursprungsfakturans löpnummer som ska uppges. Under vissa förutsättningar får dock sådan hänvisning i stället ske genom att i kreditnotan uppge den tidsperiod under vilken de krediterade varorna fakturerats.

text: Detta kan gälla sådana situationer då de krediterade varorna inte är identifierade på sådant sätt att de med hjälp av företagets redovisningssystem kan härledas till en speciell ursprungsfaktura och det därför kan vara praktiskt omöjligt att uppge ursprungsfakturans löpnummer.

text: Det kan också gälla när det på grund av ett stort antal ursprungsfakturor i samband med mängdrabatter som ges ut i efterhand innebär betydande olägenheter att uppge de enskilda fakturornas löpnummer. Enligt tidigare uttalanden från Skatteverket har sådant avsteg från huvudprincipen om hänvisning till löpnummer begränsat sig till sådana fall då det rör sig om ett mycket stort antal ursprungsfakturor samtidigt som det är förenat med onormalt stora kostnader för att ta fram nödvändiga uppgifter.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit hur tillämpning ska ske av bestämmelserna i

text: 11 kap. 10 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, om att en kreditnota ska innehålla en särskild och otvetydig hänvisning till den ursprungliga fakturan. Det gäller de situationer då det är praktiskt omöjligt att hänvisa till ursprungsfakturans löpnummer eller när det i samband med utgivande av mängdrabatter rör sig om ett stort antal ursprungsfakturor.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 11 kap. 10 §

text: ML ska en kreditnota bl.a. innehålla en särskild och otvetydig ändring av och hänvisning till den ursprungliga fakturan.

text: Kravet enligt bestämmelserna i ML överensstämmer med vad som krävs enligt artikel 22.3 a i det sjätte mervärdesskattedirektivet (

text: Av förarbetena (

text: prop. 2003/04:26 s. 83

text: ) till bestämmelserna i

text: 11 kap. 10 §

text: ML framgår bl.a. följande.

text: ”Det har således anförts av flera remissinstanser att en hänvisning till den ursprungliga fakturan kan vara svår att åstadkomma. Ändamålet med en kreditnota är att korrigera eller ändra en ursprunglig faktura. Faktureringsdirektivets krav att kreditnotan måste innehålla en särskild och otvetydig ändring av och hänvisning till den ursprungliga fakturan har tillkommit för att förhindra att de båda fakturorna vid en kontroll uppfattas som två fristående fakturor. Det skulle kunna göra det möjligt för förvärvaren att utverka avdragsrätt för ingående mervärdesskatt både för ursprungsfakturan och för kreditnotan. Det väsentliga är således att det vid kontroll otvetydigt framgår att de båda fakturorna har samband och avser samma leverans eller tillhandahållande. En förutsättning för att ett rättelsedokument skall likställas med en faktura enligt faktureringsdirektivet är således att det innehåller en särskild och otvetydig hänvisning till den ursprungliga fakturan. Regeringen föreslår därför att en regel med detta innehåll införs i ML. Det kan dock inte anses nödvändigt att alla de uppgifter som krävs i ursprungsfakturan upprepas i kreditnotan under förutsättning att hänvisningarna till ursprungsfakturan är otvetydig och inte kan missförstås. Det föreslås därför att möjligheten att befria från skyldigheten att lämna vissa obligatoriska uppgifter utnyttjas.”

text: Skatteverket har i skrivelser 2004-04-02 och 2004-09-28 (dnr 130-255556-04/113 och 130 563353-04/111) uttalat sig beträffande hänvisning i kreditnota till den ursprungliga fakturan. Med åberopande av de bestämmelser i ML som reglerar innehållet i en kreditnota har Skatteverket i nämnda skrivelser uttalat att hänvisning generellt alltid ska ske till ursprungsfakturan i en kreditnota. Detta gäller även vid krediteringar av rabatter och liknande som utges i efterhand och som baseras på under en viss tidsperiod gjorda inköp. I nämnda skrivelser anger Skatteverket dock vidare att avsteg från denna generella princip kan ske i de fall det är fråga om ett mycket stort antal ursprungsfakturor och där det skulle vara förenat med onormalt stora kostnader att ta fram nödvändiga uppgifter. I dessa fall är Skatteverkets uppfattning att det kan vara tillräckligt att kreditnotan endast hänvisar till under berörd period utställda fakturor.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Allmänt

text: En kreditnota är en handling som återspeglar en ändring av en tidigare inträffad affärshändelse. Kreditnotan medför därför i regel att leverantören av en vara eller en tjänst i sin redovisning ska nedsätta den tidigare redovisade utgående skatten för den ursprungliga affärshändelsen. På motsvarande sätt medför kreditnotan att kunden ska nedsätta det i sin redovisning tidigare bokförda avdraget för ingående skatt. Det föreligger därför ett starkt och ofrånkomligt samband mellan kreditnotan och den ursprungliga fakturan. Det är de båda handlingarna tillsammans som utvisar vad den ursprungliga affärshändelsen kommit att innebära efter de ändringar som skett. Kravet i

text: 11 kap. 10 §

text: ML på att en särskild och otvetydig hänvisning ska ske till ursprungsfakturan är därför viktigt såväl för företagets egen redovisning som för Skatteverkets kontrollverksamhet.

text: Den otvetydiga hänvisning till ursprungsfakturan som föreskrivs i ML innebär enligt Skatteverkets mening att en hänvisning ska ske på sådant sätt att det i kreditnotan anges en direkt koppling till den ursprungliga fakturan på sådant sätt att någon som helst tveksamhet beträffande vilken eller vilka ursprungsfakturor som avses inte uppkommer. En sådan direkt koppling föreligger i de fall ursprungsfakturans löpnummer anges i kreditnotan. Kravet på en särskild och otvetydig hänvisning till ursprungsfakturan innebär därför enligt Skatteverkets uppfattning att en kreditnota som huvudprincip ska innehålla en uppgift om den eller de aktuella ursprungsfakturornas löpnummer.

text: Skatteverket har i skrivelser 2004-04-02 och 2004-09-28 (dnr 130-255556-04/113 och 130 563353-04/111) uttalat att kravet på en otvetydig hänvisning till ursprungsfakturan under vissa förutsättningar kan anses vara uppfyllt om hänvisning sker till under berörd tidsperiod utställda fakturor.

text: Hänvisning i en kreditnota på motsvarande sätt får också ske i följande situationer under de förutsättningar som anges.

text: 4.2 Praktiskt omöjligt

text: Det kan förekomma att en kreditering avser vissa varor som tidigare fakturerats tillsammans med andra varor av samma slag men där de krediterade varorna inte är identifierade på sådant sätt att de med hjälp av företagets redovisningssystem kan härledas till en speciell ursprungsfaktura. I sådana situationer kan det vara praktiskt omöjligt för leverantören att ange ursprungsfakturans löpnummer i utfärdad kreditnota. Motsvarande gäller också vid kreditering av backar, tomglas och liknande. Skatteverket anser därför att kravet på en otvetydig hänvisning till ursprungsfakturan under dessa förutsättningar får anses vara uppfyllt i de fall hänvisning sker i kreditnotan till den tidsperiod under vilken de krediterade varorna fakturerats.

text: Som ytterligare förutsättning för angivande av tidsperiod i stället för löpnummer anser Skatteverket att den angivna tidsperioden inte får avse krediteringar som sker senare än vad som är normalt förekommande inom den aktuella branschen, dock inte krediteringar som sker senare än vad parterna särskilt kan ha avtalat.

text: 4.3 Mängdrabatter m.m.

text: När det gäller rabatter och liknande som ges ut i efterhand, exempelvis årsrabatter, och som baseras på under en viss tidsperiod gjorda inköp får hänvisning i kreditnotan ske till den tidsperiod som krediteringen avser i de fall det, i enlighet med Skatteverkets tidigare uttalanden, är fråga om ett mycket stort antal ursprungsfakturor samtidigt som det skulle vara förenat med onormalt stora kostnader att ta fram nödvändiga uppgifter. Även när det enbart rör sig om en stor mängd ursprungsfakturor kan angivandet av samtliga enskilda löpnummer medföra betydande olägenheter för den som utfärdar en kreditnota. Skatteverket anser därför att det kan vara tillräckligt att hänvisa till tidsperioden, vid denna form av rabatter, när det rör sig om ett stort antal ursprungsfakturor och det skulle medföra betydande olägenheter att hänvisa till samtliga enskilda ursprungsfakturor. Det förutsätts härvid att den direkta kopplingen mellan kreditnotan och ursprungsfakturorna i dessa fall otvetydigt framgår av företagets redovisningssystem.

text: Som betydande olägenhet kan i detta sammanhang anses exempelvis att en kreditnota skulle behöva hänvisa till ett stort antal ursprungsfakturor och att det därför skulle krävas utrymme i form av särskilda bilagor till kreditnotan.

text: 4.4 Övrigt

text: Kravet i

text: 11 kap. 10 §

text: ML att en kreditnota ska innehålla uppgift om den ändring som sker får anses innebära att en kreditnota ska innehålla sådana uppgifter om varuslag, artiklar m.m. att det klart framgår vad som krediteras.

text: Det framgår vidare av

text: 5 kap. 7 § bokföringslagen (1999:1078)

text: att en verifikation ska innefatta uppgift om när den har sammanställts, när affärshändelsen har inträffat, vad denna avser, vilket belopp den gäller och vilken motpart den berör.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 506966-16/111

status: gällande

title: Allmänt avdrag för obligatoriska utländska socialförsäkringsavgifter

text: 1 Sammanfattning

text: Den som är bosatt i Sverige utan att arbeta här och som uppbär pension från Sverige och ett eller flera andra EES-länder eller bara uppbär pension från ett eller flera andra EES-länder har rätt till allmänt avdrag för sådan obligatorisk socialförsäkringsavgift som utbetalande stat debiterat på pensionsutbetalningen i överensstämmelse med EU:s förordning 883/2004. Detta gäller under förutsättning att inkomsten beskattas här.

text: Även den som arbetar i Sverige och samtidigt uppbär pension från ett eller flera andra EES-länder medges allmänt avdrag för obligatorisk avgift som utbetalande stat debiterat på pensionsutbetalning.

text: Om avgifterna sätts ned, efter det att allmänt avdrag medgivits, ska motsvarande belopp tas upp i inkomstslaget tjänst det beskattningsår då debiteringen ändras.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit i vilka situationer en person kan få allmänt avdrag för obligatoriska utländska socialförsäkringsavgifter som ett annat EES-land tagit ut i samband med utbetalning av pension.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Allmänt avdrag ska göras för obligatoriska utländska socialförsäkringsavgifter under förutsättning att den avgiftsgrundande inkomsten ska tas upp som intäkt för beskattningsåret i Sverige och den skattskyldige enligt slutlig fastställd debitering eller liknande ska betala avgifterna i överenstämmelse med den nordiska konventionen eller till följd av att den skattskyldige enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004

text: om samordning av de sociala trygghetssystemen ska omfattas av en annan stats lagstiftning om social trygghet (förordning 883/2004),

text: 62 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: Av författningskommentaren till 67 kap. 6 §,

text: prop. 2012/13:18

text: , framgår att avdrag ska göras för obligatoriska utländska socialförsäkringsavgifter på pension om övriga förutsättningar i lagrummet är uppfyllda.

text: I förordning 883/2004 finns bland annat regler för att säkerställa att en person som är medborgare eller lagligen bosatt i ett EES-land eller Schweiz endast ska tillhöra ett medlemslands socialförsäkringslagstiftning. Huvudregeln finns i

text: artikel 11.3 i förordningen

text: och innebär att en person som arbetar som anställd ska omfattas av lagstiftningen i arbetslandet.

text: En person som inte är förvärvsaktiv ska omfattas av lagstiftningen i det medlemsland där personen är bosatt utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i förordningen enligt vilken en sådan person har rätt till förmåner enligt lagstiftningen i en eller flera medlemsländer,

text: artikel 11.3 e

text: I vissa fall kan ett medlemsland som ger ut pension till en person bosatt i Sverige vara skyldig att betala kostnaderna för de vårdförmåner som Sverige tillhandahåller till personen, se vidare avdelning III i förordning 883/2004.

text: Med begreppet medlemsland avses i detta ställningstagande alla medlemsländerna i EU, EES-länderna Norge, Island och Lichtenstein samt Schweiz.

text: 4 Bedömning

text: Av

text: artikel 11.3 e

text: ) i förordning 883/2004 framgår att när det gäller en person som enbart får pension ska denne omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat där pensionären är bosatt, utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i förordningen enligt vilka personen har rätt till förmåner enligt lagstiftningen i en eller flera andra medlemsstater. Ett medlemsland som betalar ut pension till en person i Sverige är i vissa fall skyldigt att betala sjukvårdskostnader för sjukvård som personen får i Sverige. En sådan skyldighet kan medföra att den utbetalande staten debiterar en avgift på pension.

text: Avsikten med det allmänna avdraget är att ge personer rätt till avdrag för obligatoriska socialförsäkringsavgifter som debiterats i överensstämmelse med förordning 883/2004. Skatteverket förutsätter att de obligatoriska socialförsäkringsavgifterna på pension som andra medlemsländer har debiterat har tagits ut enligt de regler som gäller och i enlighet med förordningen. Någon utredning om det land som debiterat avgiften har haft laglig grund att ta ut avgift på utbetalad pension ska inte göras. Det innebär att reglerna i

text: 62 kap. 6 §

text: IL bör tolkas så att allmänt avdrag medges för obligatoriska socialförsäkringsavgifter som tagits ut av ett annat medlemsland på pension som omfattas av förordningen.

text: Om de obligatoriska avgifterna sätts ned efter det att allmänt avdrag har medgivits ska motsvarande belopp tas upp i inkomstslaget tjänst det beskattningsår då debiteringen ändras.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 50824-15/111

title: Ränta vid återbetalning av kupongskatt

text: Nytt: 2017-04-11

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Ränta vid utbetalning av kupongskatt, dnr

text: 131 144988-17/111

text: Nytt 2016-07-05:

text: Se rättsfallskommentaren till HFD:s dom den 23 juni 2016, mål nr

text: , dnr

text: 131 309178-16/111

text: . Genom HFD:s dom är ställningstagandet överspelat och inte längre gällande. Ställningstagandet kommer, inom kort tid, att ersättas.

text: 1 Sammanfattning

text: Intäktsränta ska utgå på all kupongskatt som återbetalas oavsett återbetalningsorsak. Underlag för ränteberäkningen är det återbetalda beloppet.

text: När det gäller ärenden där kupongskatt ännu inte har återbetalats ska intäktsränta utgå från och med dagen efter den dag när ansökan om återbetalning av kupongskatt kom in till Skatteverket till och med dagen då skatten återbetalas. Intäktsränta ska utgå även i de fall där den utdelningsberättigade inte begär intäktsränta i ansökan om återbetalning av kupongskatt.

text: När det gäller redan avgjorda ärenden där kupongskatt har återbetalats och som inte har överklagats till domstol, ska intäktsränta utgå endast i de fall den utdelningsberättigade begär det. Beslut om intäktsränta får i brist på bestämmelser om ränta i

text: kupongskattelagen (1970:624)

text: , KupL, anses vara ett allmänt förvaltningsbeslut och bör även kunna anses vara ett fördelsbeslut för den det berör. Omprövning av ett sådant beslut kan i vissa fall ske enligt

text: 27 § förvaltningslagen (1986:223)

text: , FL, i enlighet med vad som framgår av nämnda lagrum. Intäktsränta ska utgå från dagen efter den dag då ansökan om återbetalning av kupongskatt kom in till Skatteverket till och med den dag räntan utbetalas.

text: Ränta ska beräknas i enlighet med de regler om grunder för ränteberäkningen som framgår av

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL.

text: En begäran om intäktsränta av för mycket innehållen kupongskatt måste ha kommit in till Skatteverket senast vid utgången av femte kalenderåret efter utdelningstillfället.

text: Tiden för överklagande av beslut om återbetalning av kupongskatt är två månader. Samma tid ska gälla även för beslut om intäktsränta.

text: 2 Frågeställning

text: Kammarrätten i Sundsvall har i sex domar beslutat att kupongskatt ska återbetalas (domar den 15 februari 2012 mål nr 27-10, den 8 november 2012 mål nr 2464-2466-11 och den 17 oktober 2014 mål nr 848-849-13). Skatten har återbetalats dels på grund av att tillämpningen av KupL strider mot EU-rätten (utländska investeringsfonder) och dels på grund av att KupL inte varit tillämplig i vissa delar (utländska kontraktsrättsliga fonder).

text: De berörda fonderna har därefter yrkat intäktsränta på grund av den felaktigt innehållna kupongskatten. Kammarrätten har funnit att EU-rätten medför att intäktsränta ska utgå på den återbetalda kupongskatten på grund av likvärdighetsprincipen, samt att ränta ska beräknas från och med dagen efter det datum då ansökan om återbetalning av skatten gjordes till dagen då den återbetalades (domar den 8 september 2014 mål nr 3523-3526-13 och den 17 oktober 2014 mål nr 848-849-13).

text: Fyra domar har överklagats till Högsta förvaltningsdomstolen. Något beslut i frågan om prövningstillstånd har ännu inte fattats av Högsta förvaltningsdomstolen.

text: Med anledning av domarna har följande frågor uppkommit.

text: Ska intäktsränta alltid utgå på kupongskatt som återbetalas trots att KupL saknar bestämmelser om ränta?

text: Behöver den utdelningsberättigade begära att intäktsränta ska utgå på den kupongskatt som återbetalas?

text: Vilken räntesats ska gälla för ränteberäkningen?

text: Vad gäller för avgjorda ärenden där kupongskatt redan har återbetalats?

text: När måste den utdelningsberättigade senast begära att intäktsränta ska utgå på redan återbetald kupongskatt?

text: Hur lång är överklagandetiden när det gäller beslut om intäktsränta till följd av för mycket inbetald kupongskatt?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Om kupongskatt har innehållits för någon som inte varit skattskyldig eller om kupongskatt har innehållits med högre belopp än vad som ska betalas enligt avtal för undvikande av dubbelbeskattning har den utdelningsberättigade rätt till återbetalning av vad som innehållits för mycket (27 § KupL). Ansökan om återbetalning ska ha kommit in till Skatteverket senast vid utgången av femte kalenderåret efter utdelningstillfället. KupL saknar bestämmelser om ränta.

text: Enligt EU-rätten ska varje medlemsstat ha en lagstiftning om återbetalning av skatt samt ränta och det ska framgå från vilken dag ränta ska utgå. Likvärdighetsprincipen innebär att en utländsk person inte får behandlas sämre än en inhemsk (

text: Metallgesellschaft m.fl.).

text: I

text: 65 kap.

text: SFL finns bestämmelser om grunder för ränteberäkningen och om intäktsränta när inbetald skatt ska återbetalas. SFL gäller emellertid inte för skatt som tas ut enligt KupL (

text: 2 kap. 1 §

text: SFL).

text: Av FL framgår att om en annan lag eller en förordning innehåller någon bestämmelse som avviker från FL, gäller den bestämmelsen (

text: 3 §

text: FL). KupL saknar bestämmelser om omprövning av beslut. I

text: 27 § första stycket

text: FL framgår vilka förutsättningar som ska föreligga för att en myndighet ska vara skyldig att ändra sitt beslut. Det ska vara fråga om ett beslut som är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning och en ändring av beslutet ska kunna ske snabbt och enkelt utan att det blir till nackdel för någon enskild part. Enligt andra stycket i bestämmelsen gäller dock inte skyldigheten om myndigheten har överlämnat handlingarna i ärendet till en högre instans eller om det i annat fall finns särskilda skäl mot att myndigheten ändrar beslutet.

text: Beslut enligt KupL får överklagas av den som beslutet rör och av allmänna ombudet. Ett överklagande av den som beslutet rör ska ha kommit in inom två månader från den dag då denne fick del av beslutet (29 § KupL).

text: 4 Bedömning

text: De som är skattskyldiga för svensk kupongskatt är utdelningsberättigade fysiska personer som är begränsat skattskyldiga i Sverige, dödsbon efter sådana personer eller utländska juridiska personer. Eftersom KupL inte innehåller några regler om ränta behandlas dessa personer sämre än de som får återbetalning av annan skatt enligt SFL. Som framgår av frågeställningen har kammarrätten funnit att intäktsränta ska utgå på kupongskatt som återbetalas eftersom det annars strider mot EU-rätten. Skatteverket anser att detta ska gälla i samtliga fall när kupongskatt återbetalas oberoende av återbetalningsorsak. Intäktsränta ska utgå även om ränta inte begärs i ansökan om återbetalning av kupongskatt. Intäktsränta ska beräknas från och med dagen efter den dag när ansökan om återbetalning kom in till Skatteverket till och med den dag då skatten återbetalas. Detta ska gälla om inte Högsta förvaltningsdomstolen meddelar annat i dom.

text: När det gäller redan avgjorda ärenden där kupongskatt har återbetalats och som inte har överklagats till domstol, anser Skatteverket att intäktsränta ska utgå endast i de fall den utdelningsberättigade begär det. Skatteverket anses inte ha någon allmän skyldighet att t.ex. vid en praxisändring självt aktivt eftersöka beslut där en omprövning skulle vara påkallad (se Almgren & Leidhammar,

text: Skatteförfarandelagen

text: , 1 september 2014 Zeteo, kommentaren till

text: 66 kap. 2 §

text: under rubriken Första stycket). Beslut om att intäktsränta ska utgå ska, i brist på bestämmelser om ränta i KupL, anses vara ett allmänt förvaltningsbeslut och bör även kunna anses vara ett fördelsbeslut för den det berör. Omprövning av ett sådant beslut kan i vissa fall ske enligt

text: 27 §

text: FL i enlighet med vad som framgår av nämnda lagrum. Intäktsränta ska utgå från dagen efter den dag då ansökan kom in till Skatteverket till och med den dag räntan utbetalas.

text: Likvärdighetsprincipen innebär att en utländsk medborgare inte får behandlas sämre än en inhemsk medborgare. Skatteverket anser därför att de regler om grunder för ränteberäkningen som framgår av 65 kap. 2-4 §§ SFL ska gälla även vid beräkning av intäktsränta till följd av återbetald kupongskatt.

text: Eftersom det inte finns några regler om intäktsränta på kupongskatt finns heller inga regler om när en begäran om ränta på återbetald kupongskatt ska ha kommit in till Skatteverket. Av 27 § KupL framgår att ansökan om återbetalning av kupongskatt ska göras hos Skatteverket senast vid utgången av femte kalenderåret efter utdelningstillfället. Skatteverket anser att samma tidsgräns ska gälla för en begäran om ränta till följd av för mycket innehållen kupongskatt.

text: Tiden för överklagande av beslut om återbetalning av kupongskatt är två månader från den dag den utdelningsberättigade fick del av beslutet (29 § KupL). Mot bakgrund av att det inte finns någon lagreglering om överklagandetid för ränta i KupL anser Skatteverket att, med hänsyn till praktiska hanteringsmässiga skäl och för att underlätta för den det berör, att samma överklagandetid ska gälla för beslut om ränta som för beslut om återbetalning.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 508944-08/111

title: Avdrag för utgifter för att söka arbete

text: 1 Sammanfattning

text: Arbetslös som fått arbetslöshetsersättning från svensk arbetslöshetskassa har rätt till avdrag för utgifter för resor i samband med besök på arbetsförmedlingen. Den arbetslöse har också rätt till avdrag för utgifter för resor och andra utgifter som denne haft i samband med att söka lämpliga arbeten i Sverige. Avdrag kan i vissa speciella fall även medges för utgifter för sökande av arbete i andra närliggande länder.

text: Avdrag kan också medges för trafikavgifter för Internet och telefon, utgifter för porto, betygskopior o.dyl. som uppkommit i samband med sökande av arbete.

text: Avdrag för arbetslösas kostnader ska dras av som övriga utgifter, dvs. endast till den del sådana utgifter sammanlagt under året överstiger 5 000 kr.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Den 26 maj 2008 meddelade Regeringsrätten (RR) dom i ett mål (mål nr

text: ) som behandlade en arbetslös persons rätt till avdrag för vissa kostnader för att söka arbete. RR medgav avdrag för resekostnader, telefonkostnader och internetkostnader. Olika följdfrågor har ställts angående tillämpningen av domen.

text: En fråga som aktualiserats är om avdrag kan medges för att söka arbete utomlands. Numera kan arbetssökande som har rätt till svensk arbetslöshetsersättning fortsätta att få sin svenska arbetslöshetsersättning när de söker arbete i ett annat EU/EES-land eller i Schweiz under en längsta tid av tre månader. Kan avdrag medges för kostnader som uppkommer i samband därmed?

text: En annan fråga som uppkommit är vilka kostnader utöver de som medgetts i det aktuella RR-målet som kan medges. En ytterligare fråga som väckts är om de resor som den arbetslöse gör till arbetsförmedling eller vid sökande av arbete ska betraktas som resor i tjänsten, resor till och från arbetet eller om resekostnaderna ska dras av som övriga utgifter.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Lagreglering

text: Enligt

text: 11 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL ska löner, arvoden, kostnadsersättningar, förmåner och andra inkomster som erhålls på grund av tjänst tas upp som intäkt.

text: Enligt

text: 11 kap. 36 §

text: IL ska dagpenning från svensk arbetslöshetskassa tas upp.

text: I

text: 14 §§

text: lagen (

text: ) om arbetslöshetskassor anges att en förening som vill verka som arbetslöshetskassa ska registreras hos inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF).

text: I

text: 9 § första stycket 5 lagen (1997:238)

text: om arbetslöshetsförsäkring, ALF, anges att en förutsättning för rätt till arbetslöshetsersättning är att den enskilde aktivt söker arbete.

text: I 3 § i IAF:s föreskrifter

text: IAFFS 2008:4

text: om arbetslöshetsförsäkring gällande lämpligt arbete anges att den sökande måste söka och ta ett lämpligt arbete. En bedömning av vad som kan anses vara ett lämpligt arbete för den sökande ska göras med beaktande av tillgången av arbetstillfällen över hela arbetsmarknaden.

text: Enligt

text: 12 kap. 1 §

text: IL ska utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster dras av. I 2 § anges vilka utgifter som ska dras av utan begränsningar och vilka utgifter som ska dras av med begränsningar. För resor från bostaden till och från arbets- eller utbildningsplatsen enligt 26-31 §§ ska kostnaderna dras av endast om de under beskattningsåret sammanlagt överstiger 8 000 kr. Övriga utgifter ska dras av bara till den del kostnaderna under beskattningsåret sammanlagt överstiger 5 000 kr.

text: Begränsningen av avdrag för övriga utgifter till 5 000 kr infördes fr.o.m. 2008 års taxering. Vid 2007 års taxering och tidigare års taxeringar utgjorde begränsningsbeloppet 1 000 kr.

text: Rättspraxis

text: RR har i en dom 2008-05-26 mål nr 3797-06 medgett en arbetslös person avdrag för vissa kostnader som uppkommit i samband med att söka arbete.

text: RR har i en dom 2008-05-05 mål nr 800-06 prövat frågan om en arbetslös persons rätt till ersättning från svensk arbetslöshetskassa när denne erbjudits men tackat nej till arbete i Norge. Målet avsåg en person som var bosatt i en gränskommun. Mannen som var verksam i byggbranschen erbjöds ett tidsbegränsat arbete hos ett bemanningsföretag i Norge. Arbetsplatsen i Norge var belägen 11 mil från den arbetslöses bostad i Sverige.

text: RR konstaterade i sina domskäl att det i byggbranschen inte är ovanligt att arbetet åtminstone periodvis förläggs till annan ort än hemorten. Eftersom arbetsplatsen i Norge var belägen inom ett begränsat avstånd från hemorten ansåg RR att han borde ha accepterat erbjudandet om arbete. På grund härav ansågs han inte berättigad till full ersättning från arbetslöshetskassan.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Avdrag för resor

text: Av bestämmelserna i ALF och Arbetsförmedlingens information om arbetslöshetsersättning framgår att en förutsättning för att få ersättning är att den arbetslöse aktivt söker arbete och är inskriven på Arbetsförmedlingen. Ett annat krav för att erhålla ersättning är att den arbetslöse är beredd att ta lämpligt erbjudet arbete och kontaktar Arbetsförmedlingen på de tider och det sätt som anges.

text: Det är Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassan som bedömer vad som är lämpligt arbete utifrån tillgängliga arbetstillfällen på hela arbetsmarknaden.

text: Vid denna bedömning kan hänsyn tas till den arbetslöses särskilda förutsättningar och vissa personliga förhållanden.

text: Den som är inskriven och söker arbete genom den offentliga Arbetsförmedlingen kan erhålla respenning. Respenning utbetalas efter ansökan till Arbetsförmedlingen för sådana besök hos arbetsgivaren som bedöms nödvändiga för att få anställning. Ersättning betalas med belopp motsvarande billigaste färdmedel för resor till orter i Sverige. Om resa med egen bil är nödvändig lämnas ersättning med 18.50 kr per mil.

text: Ersättning från arbetslöshetskassa för att söka arbete utomlands

text: För att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden har öppnats en möjlighet för en arbetssökande som erhåller arbetslöshetsersättning från svensk arbetslöshetskassa att söka arbete i annat EU/EES-land och i Schweiz. Den arbetssökande kan efter särskild ansökan hos IAF ha rätt till svensk arbetslöshetsersättning under en tid av tre månader.

text: Avdrag för resor till Arbetsförmedlingen

text: En förutsättning för att erhålla arbetslöshetsersättning är således att den arbetslöse tar kontakt med Arbetsförmedlingen på de tider som anges. Utgifter för resor som företagits i samband med dessa kontakter är därför avdragsgilla kostnader för den arbetslöse.

text: Avdrag för att söka arbete i Sverige och utomlands

text: En annan förutsättning för rätt till ersättning är att den arbetslöse aktivt söker arbete på hela arbetsmarknaden. På grund härav kan utgifter för resor för att söka arbete inom Sverige vara avdragsgilla. En förutsättning för avdragsrätt är emellertid att resan företagits i samband med ansökan till ett lämpligt arbete och att ersättning för resan inte erhållits från t.ex. Arbetsförmedlingen eller den presumtive arbetsgivaren.

text: Av innehållet i IAF:s föreskrifter (

text: IAFFS 2008:4

text: ) framgår att arbetssökande måste söka och ta ett lämpligt arbete med beaktande av tillgången av arbetstillfällen på hela arbetsmarknaden för att ha rätt till arbetslöshetsersättning.

text: Av RR-domen (2008-05-05 mål nr 800-06) framgår att det i vissa speciella fall kan ställas krav på att den arbetslöse även söker arbete i andra närliggande länder för att erhålla ersättning från svensk arbetslöshetskassa.

text: Med hänsyn till innehållet i föreskriften och den ovannämnda RR-domen (mål nr 800-06) kan avdrag i vissa fall medges även för resor för att söka lämpligt arbete i andra närliggande länder. Avdrag kan dock inte medges för resor och boende för den som på eget initiativ har begett sig till annat land för att där under en tremånadersperiod söka arbete även om personen under den tiden har rätt till arbetslöshetsersättning.

text: 4.2 Övriga kostnader för att söka arbete

text: I dom 2008-05-26 (mål nr 3797-06) har RR förutom resor även medgett avdrag för telefon och Internet. Avdrag bör således medges för skäliga utgifter för de samtalsavgifter för telefon och uppkopplingskostnader till Internet som belöper på sökande av arbete.

text: Exempel på andra avdragsgilla kostnader kan vara utgifter för brevpapper, kuvert, porto, betygskopior m.m. Om den arbetslöse kan visa eller göra sannolikt att han haft sådana kostnader bör avdrag kunna medges. Däremot bör avdrag inte medges för kostnader av privat karaktär som exempelvis kläder och smink vid anställningsintervjuer och flyttkostnader i samband med att nytt jobb erhållits.

text: 4.3 Avdragsbegränsningar

text: RR har i den ovannämnda domen (mål nr 3797-06) hänvisat till bestämmelserna i

text: 12 kap. 1 § första stycket

text: IL. I detta lagrum anges att utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster ska dras av som kostnad. Av

text: 12 kap. 2 §

text: IL första stycket framgår att vissa utgifter ska dras av utan någon beloppsmässig begränsning. Bland dessa undantag från avdragsbegränsning ingår bl.a. utgifter för tjänsteresor. Eftersom den arbetslöses utgifter för resor till arbetsförmedlingen eller i samband med att söka arbete inte kan anses hänförliga till sådana tjänsteresor som avses i denna bestämmelse är denna regel inte tillämplig.

text: På grund härav bör avdrag för sådana resor istället medges enligt bestämmelserna i 12 kap. 2 § tredje stycket. I denna bestämmelse anges att övriga utgifter ska dras av bara till den del kostnaderna under beskattningsåret överstiger 5 000 kr.

text: Avdrag för kostnader för att söka arbete kan således endast medges om de tillsammans med andra utgifter som den skattskyldige haft under beskattningsåret överstiger 5 000 kr.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 510887-13/111

title: Upphävande av stöddokument om övergångsvis lösning avseende skattefrihet enligt 7 § första stycket 6 lagen (1994:1564) om alkoholskatt

text: Stöddokumentet den 21 december 2010 om övergångsvis lösning avseende skattefrihet enligt

text: 7 § första stycket 6 lagen (1994:1564)

text: om alkoholskatt, dnr

text: 131 830638-10/111

text: , upphör att gälla.

text: Statens folkhälsoinstitut har beslutat föreskrifter om alkoholhaltiga preparat (FHIFS 2013:1). Av föreskrifterna framgår hur alkoholen ska vara denaturerad. Föreskrifterna har trätt i kraft den 1 september 2013. Innehållet i stöddokumentet är därmed inte längre aktuellt.

text: Den tillämpning som redogörs för i stöddokumentet gäller fortfarande för förhållanden innan den 1 september 2013.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 512461-16/111

title: Tillämpning av övergångsbestämmelsen angående pension m.m. i 2015 års skatteavtal med Storbritannien och Nordirland

text: 1 Sammanfattning

text: För att övergångsbestämmelsen angående pension m.m. i 2015 års skatteavtal med Storbritannien och Nordirland ska kunna få tillämpas krävs att den aktuella pensionen, livräntan eller socialförsäkringsersättningen mottogs omedelbart före avtalets ikraftträdande den 20 december 2015 och fortfarande mottas. Det måste alltså vara fråga om en kontinuerlig utbetalning som alltjämt tas emot.

text: Om personen senare får hemvist i den andra avtalsslutande staten kan övergångsbestämmelsen även fortsättningsvis vara tillämplig men en prövning måste göras med beaktande av att mottagaren har fått hemvist i den andra avtalsslutande staten. Är inkomsten enligt ordalydelsen av artikel 18 eller artikel 19 punkt 2 i 1983 års avtal fortsatt hänförlig till denna efter hemvistbytet kan övergångsbestämmelsen fortsatt tillämpas för inkomståret 2016 och senare.

text: 2 Frågeställning

text: Vilket är ikraftträdandedatumet för avtalet? Avtalet träder i kraft den trettionde dagen efter det att den sista underrättelsen om att de åtgärder vidtagits som enligt respektive stats lagstiftning krävs för att avtalet ska träda i kraft tagits emot (artikel 29 punkt 2). För att övergångsbestämmelsen angående pension m.m. i artikel 29 punkt 5 ska få tillämpas krävs att utbetalning mottogs omedelbart före avtalets ikraftträdande.

text: Kan övergångsbestämmelserna tillämpas även på pension m.m. som för första gången mottagits fr.o.m. avtalets ikraftträdandedatum om andra pensionsutbetalningar m.m. mottogs omedelbart före detta datum?

text: Är det möjligt att tillämpa övergångsbestämmelsen angående pension m.m. även efter ett byte av hemvist?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Artikel 29 (2015 års avtal)

text: Ikraftträdande

text: 1. De avtalsslutande staterna ska skriftligen på diplomatisk väg underrätta varandra när de åtgärder vidtagits som enligt respektive stats lagstiftning krävs för att detta avtal ska träda i kraft.

text: 2. Avtalet träder i kraft den trettionde dagen efter det att den sista av dessa underrättelser tagits emot och ska därefter tillämpas

text: a) i Sverige:

text: 1) i fråga om källskatter, på belopp som betalas eller tillgodoförs den 1 januari det år som följer närmast efter den dag då avtalet träder i kraft eller senare,

text: 2) i fråga om andra skatter på inkomst, på skatt som påförs för beskattningsår som börjar den 1 januari det år som följer närmast efter den dag då avtalet träder i kraft eller senare.

text: 4. Avtalet mellan Det Förenade Konungariket Storbritannien och Nordirlands regering och Konungariket Sveriges regering för att undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt beträffande skatter på inkomst och realisationsvinst, undertecknat i Stockholm den 30 augusti 1983 (”det tidigare avtalet”), ska upphöra att tillämpas med avseende på varje skatt från och med den dag då detta avtal enligt punkt 1 i denna artikel ska tillämpas avseende den aktuella skatten, och ska upphöra att gälla på den sista av dessa dagar.

text: 5. Utan hinder av bestämmelserna i punkterna 2 och 4 och bestämmelserna i artikel 17, får en fysisk person som omedelbart före avtalets ikraftträdande var mottagare av sådan utbetalning som omfattas av artikel 18 eller artikel 19 punkt 2 i det tidigare avtalet, välja att bestämmelserna i sistnämnda artiklar, och inte bestämmelserna i artikel 17 i detta avtal, fortfarande ska tillämpas på sådana utbetalningar. Detta val ska gälla för det år under vilket valet görs och varje därpå följande år under förutsättning att valet inte har återkallats av personen. När ett val har återkallats får inte ett nytt val göras enligt denna punkt.

text: Datumet för avtalets ikraftträdande är den 20 december 2015 (Skatteverkets anmärkning)

text: 2015 års avtal har införlivats i svensk rätt genom lag 2015:666, som innehåller följande övergångsbestämmelser.

text: 4. Genom lagen upphävs lagen (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Storbritannien och Nordirland.

text: 5. Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om följande:

text: c) Artikel 18 och artikel 19 punkt 2 i bilagan om en fysisk person omedelbart före ikraftträdandet av avtalet av den 26 mars 2015 var mottagare av utbetalning som omfattas av nämnda bestämmelser och denne, i enlighet med avtalets artikel 29 punkt 5, valt att dessa äldre bestämmelser, och inte bestämmelserna i artikel 17 i avtalet, ska tillämpas på sådan utbetalning. De äldre bestämmelserna ska tillämpas från och med det år då valet görs till dess valet återkallas. När ett val har återkallats kan inget nytt val göras.

text: Artikel 18 (1983 års avtal)

text: Pension och livränta

text: 1. Om inte bestämmelserna i punkt 3 i denna artikel eller i artikel 19 punkt 2 föranleder annat, får pension och annan liknande ersättning, som med anledning av tidigare anställning betalas till person med hemvist i en avtalsslutande stat och livränta beskattas i den avtalsslutande stat från vilken de härrör. Vid beskattningen av sådan pension, ersättning eller livränta skall emellertid denna stat medge ett avdrag med en femtedel av dess belopp.

text: 2. Om inte bestämmelserna i punkt 3 i denna artikel eller i artikel 19 punkt 2 föranleder annat, får utbetalning enligt socialförsäkringslagstiftningen i en avtalsslutande stat beskattas i denna stat.

text: 3. Pension och annan liknande ersättning, som utgår med anledning av tidigare anställning, livränta och utbetalning enligt socialförsäkringslagstiftningen i en avtalsslutande stat, vilka betalas till person med hemvist i den andra avtalsslutande staten, beskattas endast i denna andra stat om den som har rätt därtill är medborgare i denna andra stat.

text: 4. Med uttrycket "livränta" förstås ett fastställt belopp, som utbetalas periodiskt på fastställda tider under en persons livstid eller under annan angiven eller fastställbar tidsperiod och som utgår på grund av förpliktelse att verkställa dessa utbetalningar som ersättning för däremot fullt svarande vederlag i penningar eller penningars värde.

text: Artikel 19 (1983 års avtal)

text: Offentlig tjänst

text: 2. a) Pension, som betalas av eller från fonder inrättade av, en avtalsslutande stat, dess politiska underavdelningar eller lokala myndigheter till fysisk person på grund av arbete som utförts i denna stats, dess politiska underavdelningars eller lokala myndigheters tjänst, beskattas endast i denna stat.

text: b) Sådan pension beskattas emellertid endast i den andra avtalsslutande staten, om personen i fråga har hemvist och är medborgare i denna stat.

text: Artikel 17 (2015 års avtal)

text: Pensioner, livräntor och liknande betalningar

text: 1. Pension och annan liknande ersättning (inklusive livränta) som härrör från en avtalsslutande stat samt utbetalningar enligt socialförsäkringslagstiftningen i en avtalsslutande stat får beskattas i denna stat.

text: 2. Med uttrycket ”livränta” förstås ett fastställt belopp, som utbetalas periodiskt på fastställda tider under en persons livstid eller under angiven eller fastställbar tidsperiod och som utgår på grund av förpliktelse att verkställa dessa utbetalningar som ersättning för däremot fullt svarande vederlag i pengar eller pengars värde.

text: 4 Bedömning

text: Avtalets ikraftträdandedatum är den 20 december 2015. För att övergångsbestämmelsen ska kunna tillämpas krävs att den aktuella pensionen, livräntan eller socialförsäkringsersättningen mottogs omedelbart före avtalets ikraftträdandedatum den 20 december 2015 och därefter löpande alltjämt har mottagits.

text: När punkt fem av övergångsbestämmelsen talar om att denna ska tillämpas på ”sådana utbetalningar” som mottogs omedelbart före avtalets ikraftträdande syftar skrivningen tillbaka på artikel 18 och artikel 19 punkt 2 i 1983 års avtal tidigare i meningen och betalningar som mottogs redan före 2015 års avtals ikraftträdandedatum. Endast sådan pension med anledning av tidigare anställning, livränta och socialförsäkringsersättning som mottogs omedelbart före 2015 års avtals ikraftträdandedatum den 20 december 2015 och som alltjämt utgår omfattas av bestämmelsen. Som framgår av ordalydelsen ska övergångsbestämmelsen fortfarande tillämpas på utbetalning som mottogs omedelbart före avtalets ikraftträdande. Om man börjar få en ny typ av utbetalning fr.o.m. det nya avtalets ikraftträdandedatum kan man inte säga att de gamla bestämmelserna i 1983 års avtal ”fortfarande” ska tillämpas på den nya utbetalningen. Övergångsbestämmelsen ska alltså inte förstås som att även utbetalningar som påbörjats först fr.o.m. det nya avtalets ikraftträdandedatum omfattas av den anledningen att det är fråga om samma typ av utbetalning som mottogs omedelbart före avtalets ikraftträdande.

text: Byte av hemvist

text: Om en person efter det att det nya avtalet trätt ikraft får hemvist i den andra avtalsslutande staten kan övergångsbestämmelsen alltjämt vara tillämplig men en prövning måste göras med beaktande av att mottagaren har fått hemvist i den andra avtalsslutande staten. Är inkomsten enligt ordalydelsen av artikel 18 eller artikel 19 punkt 2 i 1983 års avtal fortsatt hänförlig till denna efter hemvistbytet kan övergångsbestämmelsen alltjämt tillämpas. I praktiken torde detta endast aktualiseras vid pension p.g.a. tidigare offentlig tjänst enligt artikel 19 punkt 2 när en person med brittisk pension bosatt i Storbritannien och Nordirland som inte är svensk medborgare får hemvist här och när en i Sverige efter utflyttning begränsat skattskyldig svensk medborgare med svensk pension får hemvist i Storbritannien och Nordirland. Likaså torde det komma i fråga vid utbetalning enligt socialförsäkringslagstiftningen i Sverige när en medborgare i Storbritannien och Nordirland får hemvist där (artikel 18 punkt 3). I sistnämnda fall omfattades ersättningen av punkt 2 av artikeln omedelbart före avtalets ikraftträdande. I dessa fall kan en lägre sammanlagd skatt utgå än om en fördelning av beskattningsunderlaget sker enligt pensionsartikeln i 2015 års avtal som huvudsakligen använder sig av creditmetoden.

text: I den absolut vanligaste situation i vilken övergångsbestämmelsen kommer att yrkas på att få tillämpas kommer dock detta inte att kunna ske efter ett hemvistbyte. Detta med anledning av ordalydelsen av artikel 18 punkt 1. I praktiken torde det röra sig om personer med hemvist i Storbritannien och Nordirland som mottar ersättning från Sverige. När dessa personer får hemvist i den andra avtalsslutande staten Sverige är artikel 18 punkt 1, enligt sin ordalydelse, inte tillämplig. Utbetalningar mottas inte länge från en avtalsslutande stat av en person med hemvist i den andra avtalsslutande staten.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 512720-07/111

title: Sexmånadersregeln och förmåner

text: 1 Sammanfattning

text: Sexmånadersregeln omfattar även förmåner som åtnjutits i men inte beskattats i verksamhetslandet om detta beror på landets interna rätt och inte på grund av att skattemyndigheten i verksamhetslandet inte haft kännedom om förmånen ifråga. Förmån som åtnjutits i Sverige eller i tredje land omfattas inte av sexmånadersregeln såvida inte faktisk beskattning skett i arbetslandet.

text: Förmån av lånedator via arbetsgivaren omfattas, under ovanstående förutsättningar, av sexmånadersregeln.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har ställts hur förmåner ska behandlas när tjänsteinkomsten omfattas av sexmånadersregeln. Vad gäller om förmånen inte beskattas i verksamhetslandet?

text: Vad gäller ifråga om förmån av dator när en person är utsänd av sin arbetsgivare för arbete i utlandet på sådana villkor att inkomsten omfattas av den s k sexmånadersregeln. Den anställde disponerar sedan tidigare en lånedator via sin arbetsgivare. Omfattas även förmånen av datorn av sexmånadersregeln?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Den s k sexmånadersregeln återfinns i

text: 3 kap 9 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: IL, och lyder som följer.

text: "En obegränsat skattskyldig person som har anställning som innebär att han vistas utomlands i minst sex månader är inte skattskyldig för inkomst av sådan anställning till den del inkomsten beskattas i verksamhetslandet (sexmånadersregeln)."

text: Regeln infördes 1985 och hade då följande lydelse.

text: "Från skattskyldighet frikallas:

text: f) här i riket bosatt fysisk person, som under vistelse utomlands åtnjutit avlöning eller annan därmed jämförlig förmån på grund av annan anställning där än...för inkomst av anställningen i den omfattning som anges i punkt 3 av anvisningarna".I samband med 1990 års skattereform ändrades lydelsen varvid krav på faktisk beskattning i verksamhetsstaten infördes.

text: Av förarbetena till bestämmelsen, sid. 684 i

text: prop. 1989/90:110

text: , framgår följande.

text: "Kravet på faktisk beskattning i tjänstgöringslandet har uttryckts med orden "i den mån inkomsten beskattats". Detta innebär att skattefriheten endast avser den del av inkomsten som har beskattats i tjänstgöringslandet. För att inte orsaka tillämpningsproblem i de fall beskattningsunderlaget i det andra landet är annorlunda än det svenska bör beskattningen av kontant lön också anses innefatta beskattning av sådana förmåner, t. ex. fri bil, fri bostad, som åtnjutits i verksamhetslandet under samma period som lönen avser".

text: Lånedator.

text: Förmån av lånedator beräknas schablonmässigt till 2 400 kr per år enligt bestämmelsen i 61 kap.17 a§ IL. Bestämmelsen tillämpas första gången vid 2008 års taxering.

text: Om förutsättningarna enligt 61 kap.17 a§ IL inte är uppfyllda beräknas förmånsvärdet i stället enligt

text: 61 kap 2 §

text: IL till marknadsvärdet.

text: Av förarbetena till bestämmelsen,

text: , framgår på sid. 54 bl.a. följande.

text: " För att i viss mån begränsa möjligheterna att byta ut skattepliktig lön mot en skattefri förmån av fri datorutrustning föreslås i promemorian att skattefriheten endast bör gälla om arbetsgivaren erbjuder hela den stadigvarande personalen samma möjligheter att använda datorutrustning i hemmet. Flera remissinstanser har påpekat att detta krav medför att möjligheten att erbjuda personalen skattefria lånedatorer försvåras i stora företag med många anställda och som t.ex. kan ha arbetsplatser på skilda håll i landet.

text: Regeringen anser att det finns visst fog för den framförda kritiken och föreslår därför att det skall räcka med att erbjudandet väsentligen riktar sig till hela den stadigvarande personalen på arbetsplatsen. Det innebär att det bör räcka att erbjudandet riktar sig till i princip alla kategorier anställda på en och samma arbetsplats."

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Sexmånadersregeln tillämpas enligt

text: 3 kap 9 §

text: IL på inkomster som erhålls på grund av anställning som innebär att det är fråga om en vistelse i utlandet.

text: Detta innebär att endast inkomster och förmåner som utges med anledning av att arbetet utförs i utlandet är undantagna från svensk beskattning om övriga förutsättningar är uppfyllda.

text: Enligt

text: prop. 1989/90:110

text: sid. 684 bör, för att inte orsaka tillämpningsproblem i de fall beskattningsunderlaget i det andra landet är annorlunda än det svenska, beskattning av kontant lön även anses innefatta beskattning av förmåner som åtnjutits i verksamhetslandet under samma period som lönen avser.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning ska en bruttoinkomst, för att anses som beskattad, ha legat till grund för beskattning i verksamhetslandet, jfr. Skatteverkets ställningstagande Vad innebär "beskattas" i 3 kap.

text: 9 § inkomstskattelagen

text: ? (Dnr

text: 131 337392-06/111

text: Vad gäller förmåner uttrycker förarbetena att om inkomsten i sig är beskattad innefattas också förmåner som åtnjutits i verksamhetslandet i denna beskattning. Däremot synes inget formellt krav föreligga på att förmånen faktiskt har blivit beskattad där. Enligt Skatteverkets mening ska, för att sexmånadersregeln ska anses tillämplig i det fall en förmån inte beskattas i verksamhetslandet, detta bero på landets interna rätt och inte på att skattemyndigheten i verksamhetslandet inte haft kännedom om förmånen ifråga.

text: Även om den nya lagtexten inriktats på ett krav på faktisk beskattning talar förarbetena om att förmånen ska ha åtnjutits i verksamhetslandet. Detta innebär, enligt Skatteverkets uppfattning, att förmån som åtnjutits i Sverige eller i tredje land inte kan omfattas av sexmånadersregeln. Förmånen ska dock inte beskattas i Sverige om faktisk beskattning skett i arbetslandet.

text: Lånedator.

text: Av redovisade förarbeten avseende förmån att använda datorutrustning som arbetsgivaren tillhandahåller för privat bruk framgår att erbjudandet ska gälla hela den stadigvarande personalen på en arbetsplats samt att med arbetsplats så avses en naturligt avgränsad arbetsplatsenhet, geografiskt eller verksamhetsmässigt.

text: Av ovanstående kan man inte dra den slutsats att datorerbjudanden riktas till personer just med anledning av arbete i utlandet utan snarare att förmånen ska ges till anställda med arbete förlagt i Sverige. Något hinder, att i förekommande fall, rikta ett erbjudande även till personer som tjänstgör utomlands, finns inte uppställt i lagen och framgår ej heller av förarbetena. I sådana fall får förmånen anses utgiven med anledning av arbetet i utlandet. Detta bör gälla även om verksamheten i utlandet påbörjades efter att hyresavtalet ingicks.

text: Sammanfattningsvis anser Skatteverket att sexmånadersregeln omfattar även förmåner som åtnjutits i men inte beskattats i verksamhetslandet om detta beror på landets interna rätt och inte på grund av att skattemyndigheten i verksamhetslandet inte haft kännedom om förmånen ifråga samt att förmån av exempelvis dator, under vissa förutsättningar, kan omfattas av sexmånadersregeln.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 513451-09/111

title: Namnlagen och EG-rätten mot bakgrund av EG-domstolens dom (Grunkin-Paul)

text: Nytt: 2017-05-31

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Upphävande av fyra ställningstaganden om namn, dnr

text: 131 235237-17/111

text: 1 Sammanfattning

text: I denna styrsignal ges riktlinjer för hur bedömning av namnanmälningsärenden med anknytning till ett eller flera EU-länder ska ske i vissa fall.

text: Mot bakgrund av EG-domstolens avgörande i målet

text: (Grunkin-Paul) har fråga uppkommit vad som gäller när en svensk medborgare förvärvat efternamn enligt lagen i ett annat EU-land, t.ex. när ett svenskt barn registrerats med efternamn i ett EU-land där det är fött och sedan födelsen har hemvist.

text: Att en svensk medborgare förvärvat efternamn i ett annat EU-land innebär inte att namnet direkt kan registreras i folkbokföringen. För att gälla här måste namnet först förvärvas i något av de förfaranden som framgår av

text: namnlagen

text: (NL). Det innebär att den som anmäler ett efternamn för ett barn som förvärvats och registrerats i ett annat EU-land ska hänvisas ansöka om namnet hos Patent- och registreringsverket(PRV) om namnet inte kan förvärvas genom anmälan till Skatteverket enligt

text: 10 §§

text: NL.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Den 14 oktober 2008 beslutade domstolen i mål C 353/06, (Grunkin-Paul) följande:

text: Artikel 18 EG utgör hinder för att myndigheterna i en medlemsstat, under sådana omständigheter som dem i målet vid den nationella domstolen, med tillämpning av den nationella rätten beslutar att inte erkänna ett barns efternamn, såsom detta har fastställts och registrerats i en annan medlemsstat där detta barn är fött och sedan födseln bosatt, då barnet, i likhet med sina föräldrar, endast är medborgare i den första medlemsstaten.

text: Det aktuella målet avsåg ett barn, som var enbart tysk medborgare och som var fött i Danmark och hade hemvist där. Barnet hade där blivit registrerat med båda föräldrarnas efternamn förenade med ett bindestreck. Ett sådant namn var inte möjligt att förvärva enligt tysk rätt.

text: Den fråga som domen aktualiserar är hur hanteringen av namnanmälningar hos Skatteverket eventuellt påverkas av domen.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Namnlagen

text: tillämpas inte på svenska medborgare som har hemvist i Danmark, Finland eller Norge(

text: 50 §

text: NL). Motsatsvis ska NL alltid tillämpas på svenska medborgare bosatta i Sverige eller utom Skandinavien.

text: När det gäller namn som inte kan förvärvas genom anmälan eller enligt normal ansökan hos PRV kan ett sådant byte beviljas av PRV om det finns synnerliga skäl(14 § 2 st NL).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: EG-domstolens dom i målet Grunkin-Paul tvingar medlemsstaterna att i visst fall erkänna det efternamn som ett barn har förvärvat och registrerats med i ett annat medlemsland. I vilken form erkännandet ska ske är emellertid inte angivet.

text: Att en svensk medborgare förvärvat efternamn i ett annat EU-land innebär inte att namnförvärvet gäller direkt här. För att gälla här och kunna registreras i folkbokföringen måste namnet först förvärvas i något av de förfaranden som framgår av NL. Det innebär att den som anmäler efternamn för ett barn som barnet förvärvat i ett annat EU-land ska hänvisas till PRV om namnet inte kan förvärvas genom anmälan till Skatteverket enligt 1-10 §§ NL.

text: Om förutsättningarna enligt EG-domstolens dom är uppfyllda i det enskilda fallet är sedan PRV:s sak att pröva.

text: Ett namn som förvärvas genom beslut i dessa fall anses förvärvat genom det svenska beslutet och per den dagen även om namnet förvärvats och registrerats i ett annat EU-land vid ett tidigare tillfälle.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 514337-09/111

title: Beskattning av poker och andra spel över Internet

text: Nytt: 2019-03-21

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Upphävande av ställningstaganden om beskattning av poker och andra spel, dnr

text: 202 143726-19/111

text: 1 Sammanfattning

text: Vinst i poker och andra spel som utgör lotteri är skattefri om spelet (lotteriet) är anordnat i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

text: Spel som tillhandahålls över Internet ska anses vara anordnade där den huvudsakliga verksamheten är förlagd för att organisera och styra spelet.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Ett stort antal aktörer erbjuder allmänheten att delta i olika former av spel om pengar, vilka förmedlas över Internet. Spelen avser i första hand poker, casino och vadslagning om sportresultat.

text: Pokerspel omfattas av

text: lotterilagens

text: definition av lotteri trots att graden av spelarens individuella skicklighet har betydelse i förhållande till spelets slumpmoment. Skatteverket anser därför att pokerspel ska beskattas såsom vinst av lotteri, se rättsligt ställningstagande 2005-01-31 Pokerspel som anordnas för allmänheten — lotteri eller inkomstgivande verksamhet? (dnr

text: 130 19427-05/111

text: Vinst i svenskt lotteri är skattefri, medan vinst i utländskt lotteri har beskattats såsom inkomst av kapital. EG-domstolen har dock uttalat att en sådan skillnad i beskattningen av vinster mellan inhemska och utländska lotterier strider mot EG-fördragets rätt för företagare som är etablerade i en medlemsstat att fritt tillhandahålla sina tjänster till mottagare i en annan medlemsstat.

text: Inkomstskattelagen

text: (IL) har därför fr.o.m. den 1 januari 2009 anpassats till EG-rätten och lagen anger numera uttryckligen att även vinst i utländskt lotteri är skattefri om det har anordnas i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

text: Frågan gäller alltså att bedöma om det spel som tillhandahålls på respektive webbplats är "anordnat i en stat inom EES".

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Vinst i svenskt lotteri är skattefri och fr.o.m. den 1 januari 2009 gäller motsvarande för vinst i utländskt lotteri om det anordnas i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES),

text: 8 kap. 3 §

text: IL. Vinst i annat utländskt lotteri är däremot skattepliktig inkomst av kapital,

text: 42 kap. 25 §

text: IL.

text: Frågan om var ett spel över Internet ska anses vara anordnat har i korthet behandlats i utredningen Från tombola till Internet (

text: SOU 2000:50

text: s.183f ) och i propositionen Lotteri över Internet m.m. (

text: prop. 2001/02:153 s. 15

text: ). I propositionen Beskattning av vinster på utländska premieobligationer m.m. (

text: prop. 2008/09:47 s. 11

text: ) anges följande i den här frågan.

text: "I propositionen Lotterier över Internet m.m. (

text: prop. 2001/02:153

text: ) anförde dåvarande regeringen följande i anslutning till denna problematik (s.15):

text: "Att ta placeringen av den tekniska utrustningen till utgångspunkt för bedömningen förefaller mindre lämpligt. Dels kan det mot bakgrund av dagens tekniska lösningar vara svårt att bestämma den tekniska utrustningens geografiska placering. Dels är det mycket enkelt att snabbt flytta den till annan ort. I stället torde anordnandet av lotteriet i ett sådant fall som det ovan nämnda få hänföras till det land där den huvudsakliga verksamheten bedrivs. Vid bedömningen av denna senare fråga framstår det som naturligt att den del av verksamheten som omfattar organiserandet och ledningen av verksamheten tillmäts särskild vikt. Ytterst är detta dock frågor som får avgöras av rättstillämpningen."

text: Dessa slutsatser har fortfarande aktualitet. Tilläggas kan att, i förekommande fall, den omständigheten att ett visst land har meddelat lotteriet tillstånd är en omständighet som, tillsammans med övriga omständigheter, ska beaktas vid bedömningen av var lotteriet ska anses anordnat. Det är inte lämpligt att i detta sammanhang ange några närmare riktlinjer för vad som ska vara avgörande för bedömningen av i vilket land ett lotteri ska anses anordnat."

text: Anpassning av skattereglerna till EG-rätten har även behandlats av lotteriutredningen Spel i en föränderlig värld (

text: SOU 2006:11

text: ), samt i promemorian Beskattning av vinst på utländskt lotteri (Fi2004/2095).

text: EG-domstolen har i dom den 13 november 2003,

text: mål C-42/02

text: Lindman, uttalat att "Artikel 49 EG utgör hinder mot att en medlemsstat tillämpar regler enligt vilka lotterivinster från lotterier som anordnats i andra medlemsstater vid inkomstbeskattningen räknas som skattepliktig inkomst för vinnaren samtidigt som lotterivinster från lotterier som anordnats i ifrågavarande medlemsstat är skattefria vid inkomstbeskattningen."

text: Enligt artikel 49 i EG-fördraget ska inskränkningar i friheten att tillhandahålla tjänster inom gemenskapen förbjudas beträffande medborgare i medlemsstater som har etablerat sig i en annan stat inom gemenskapen än mottagaren av tjänsten.

text: Rätten till fri rörlighet av tjänster omfattar endast personer som också är medborgare i någon medlemsstat. Enligt artikel 48 i EG-fördraget ska bolag likställas med en sådan medborgare om bolaget har bildats enligt en medlemsstats lagstiftning och det har sitt säte, sitt huvudkontor, eller sin huvudsakliga verksamhet inom gemenskapen.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Skattefriheten för vinst på lotteri anordnat inom EES är grundad på rätten att fritt tillhandahålla tjänster inom den gemensamma marknaden enligt artikel 49 i EG-fördraget. Bedömningen om var ett lotteri ska anses anordnat bör därför ske mot denna bakgrund.

text: Rätten till fri rörligheten av tjänster utövas av den som tillhandahåller tjänsten, vilket förutsätter att spelanordnaren har etablerat sin verksamhet i en stat inom gemenskapen. Verksamheten ska därmed ha en sådan fysisk och ekonomisk integration med verksamhetslandet att det kan liknas vid en form av hemvist.

text: Skatteverket anser därför att spelet ska anses vara anordnat där den huvudsakliga verksamheten är förlagd för att organisera och styra det specifika spelet.

text: Vanligtvis saknar webbplatsen tydliga uppgifter om verksamhetens geografiska lokalisering, dvs. var någonstans som personalen i huvudsak är stationerad för att möjliggöra och tillhandahålla spelet. Det kan förekomma uppgift om vilket bolag som är anordnare och var det är hemmahörande. Utgångspunkten bör i sådana fall vara att verksamheten får antas vara bedriven där anordnaren anges vara hemmahörande, om det inte framkommer andra uppgifter som tyder på motsatsen.

text: I flera fall kan det alltså vara oklart var spelet är anordnat. Enligt Skatteverket bör det i första hand ankomma på spelaren att vid behov inhämta uppgifter om var anordnaren har förlagt sin verksamhet, eftersom spelaren såsom kund har en affärsmässig relation till anordnaren. Det kan t.ex. vara uppgift om vilket bolag som är anordnare av spelet, var det är hemmahörande samt adresser där verksamheten bedrivs. Vid taxeringen bör alltså spelaren ha en inledande bevisbörda för att presentera sådana fakta och uppgifter som i vart fall indikerar att spelet kan vara anordnat inom EES.

text: Lokaliseringen av den tekniska utrustningen har ingen materiell betydelse vid bedömningen om var spelet är anordnat. Vissa länder eller territorier, t.ex. Malta, Gibraltar, Alderney, Mohawk Territory of Kahnawake, utfärdar licenser för anordnande av s.k. distansspel om någon del av den tekniska utrustningen är förlagd inom landet eller territoriet. Innehav av en sådan spellicens ger därmed inte någon egentlig ledning för att bedöma var spelet i skatterättslig mening ska anses vara anordnat.

text: En direkt tillämpning av artikel 49 i EG-fördraget torde förutsätta att verksamheten också bedrivs enligt de bestämmelser som gäller i etableringslandet. Vinst i svenskt lotteri är dock skattefri oavsett om spelet är anordnat enligt bestämmelserna i

text: lotterilagen

text: eller inte, varför motsvarande bör gälla vid tillämpning av

text: 8 kap. 3 § andra stycket

text: IL avseende vinst i lotteri anordnat inom EES (se

text: prop. 2008/09:47

text: sid.11f ). Vinst är således skattefri även om spelet är anordnat i strid med de lagar som gäller i det land där spelet får anses vara anordnat.

text: Rätten att fritt kunna tillhandahålla sina tjänster inom den gemensamma marknaden är förbehållen personer som är EU-medborgare. Ett sådant krav om medborgarskap torde dock inte kunna uppställas vid tillämpning av

text: 8 kap. 3 § andra stycket

text: IL. Vinst är således skattefri oberoende av om anordnaren är ett bolag som likställs med en medborgare enligt artikel 48 i EG-fördraget.

text: EES omfattar i det här sammanhanget samtliga stater inom EU, inklusive Gibraltar och Åland, samt av Norge, Island och Liechtenstein. Däremot omfattas inte Isle of Man, Brittiska Kanalöarna (t.ex. Alderney) och Monaco. De utomeuropeiska länderna och territorierna som är associerade med gemenskapen (bilaga 2 till EG-fördraget), t.ex. Nederländska Antillerna och Aruba, tillhör inte heller EES i det här sammanhanget.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 514551-14/111

title: Hur beskattas gåvor till ideella föreningar och registrerade trossamfund i form av lös egendom som ska säljas vidare, exempelvis via secondhand-butiker?

text: Nytt: 2026-05-20

text: Bokföringsnämndens allmänna råd

text: BFNAR 2002:10

text: som omnämns i ställningstagandet har upphört. Skatteverket anser att bedömningen i ställningstagandet gäller även om den ideella föreningen eller registrerade trossamfundet upprättar ett årsbokslut enligt

text: BFNAR 2017:3

text: samt årsredovisning enligt

text: BFNAR 2012:1

text: eller

text: BFNAR 2016:10

text: 1 Sammanfattning

text: Gåvor till ideella föreningar och registrerade trossamfund, nedan gemensamt benämnt föreningen, i form av tillgångar som ska säljas vidare av föreningen (lagertillgångar) ska redovisningsmässigt och skattemässigt värderas till nettoförsäljningsvärdet vid förvärvstidpunkten. Med nettoförsäljningsvärdet menas försäljningsvärdet efter avdrag för beräknade försäljnings- och hanteringskostnader och med beaktande av inkurans. Med hanteringskostnad menas de kostnader föreningen har för att hantera gåvan innan den blir säljbar, t.ex. kostnader för insamling, sortering och tvätt av skänkta kläder. Försäljningskostnader är kostnader som har samband med själva försäljningen. Föreningen kan lämpligen utgå ifrån en schablonmässigt bestämd kostnad för försäljning och hantering t.ex. efter en norm som bestämts av branschsammanslutning eller centralorganisation.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit hur en ideell förening ska redovisa och beskattas vid gåvor i form av tillgångar som föreningen erhåller. Gåvorna är avsedda att säljas vidare via exempelvis en secondhand-butik.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I

text: 8 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, regleras att förvärv genom bl.a. gåva är skattefria. Regleringen är generell och gäller alla skattesubjekt.

text: Av

text: 15 kap. 1 § första stycket

text: IL framgår att ersättning för varor, tjänster och inventarier, avkastning av tillgångar, kapitalvinster samt alla andra inkomster i näringsverksamheten ska tas upp som intäkt.

text: I

text: 15 kap. 1 § andra stycket

text: IL sägs att det finns bestämmelser om inkomster i

text: 8 kap.

text: IL.

text: Det sagda innebär att gåvor även kan förekomma i inkomstslaget näringsverksamhet i och med hänvisningen till

text: 8 kap.

text: IL och att gåvan är att betrakta som en inkomst i näringsverksamheten.

text: I

text: 15 kap. 1 § tredje stycket

text: IL anges att bestämmelser om värdering av inkomster i annat än pengar (i detta fall lös egendom) finns i

text: 61 kap.

text: IL.

text: I

text: 61 kap. 2 §

text: IL regleras att inkomster i annat än pengar ska värderas till marknadsvärdet och med marknadsvärde avses det pris som den skattskyldige skulle ha fått betala på orten om han själv skaffat sig motsvarande vara mot kontant betalning.

text: 4 Bedömning

text: När det gäller bestämmandet av anskaffningsvärdet för en lagertillgång som erhållits i gåva finns det ingen särskild regel i IL. En sådan regel finns det däremot i

text: 18 kap. 7 § 1 stycket andra meningen

text: IL för inventarier. Regeln innebär att om ett inventarium erhålls i gåva ska anskaffningsvärdet utgöras av marknadsvärdet. Skatteverket anser att motsvarande princip bör gälla för en lagertillgång som erhållits i gåva.

text: När det gäller att fastställa gåvans skattemässiga anskaffningsvärde kan vägledning hämtas i den redovisningsnormgivning som den ideella föreningen tillämpar.

text: För en ideell förening som tillämpar

text: BFNAR 2002:10

text: , Redovisning av gåvor till ideella föreningar och registrerade trossamfund, anges att tillgångar som ska säljas av föreningen (omsättningstillgångar) ska värderas till nettoförsäljningsvärdet. Med nettoförsäljningsvärdet menas försäljningsvärdet efter avdrag för beräknade försäljnings- och hanteringskostnader och med beaktande av inkurans. Med hanteringskostnad menas de kostnader föreningen har för att hantera gåvan innan den blir säljbar, t.ex. kostnader för insamling, sortering och tvätt av skänkta kläder. Försäljningskostnader är kostnader som har samband med själva försäljningen. Föreningen kan lämpligen utgå ifrån en schablonmässigt bestämd kostnad för försäljning och hantering t.ex. efter en norm som bestämts av branschsammanslutning eller centralorganisation.

text: I

text: BFNAR 2002:10

text: uttalas vidare att gåvan ska intäktsredovisas när den sakrättsligt övergått i föreningens ägo. Intäkten ska motsvara tillgångens anskaffningsvärde. Den intäkt som uppstår vid detta tillfälle kan inte redovisas under posten nettoomsättning utan redovisas i stället under egen rubrik i resultaträkningen ”Gåvor”.

text: För att egendomen som överlåts ska betraktas som gåva krävs, enligt Skatteverkets uppfattning, att det ska vara fråga om en förmögenhetsöverföring, den ska vara frivillig och det ska finnas en gåvoavsikt (se Skatteverkets ställningstagande 2007-04-04, dnr

text: 131 230825-07/111

text: ). Finns det exempelvis villkor förknippade med gåvan kan gåvoavsikten ifrågasättas.

text: Skatteverket förutsätter att fråga är om gåva när överlåtelsen sker till en ideell organisation, antingen direkt till organisationen eller till exempelvis ett aktiebolag som är helägt av organisationen. I båda fallen anser verket att man kan använda sig av de redovisningsnormer som gäller i enlighet med

text: BFNAR 2002:10

text: Exempel på hur man kan redovisa.

text: Vad kan anses som marknadsvärdet för exempelvis en begagnad soffa som den ideella föreningen erhåller i gåva? Om man sätter ett försäljningspris på 1 000 exkl. mervärdesskatt och försäljnings- och hanteringskostnaderna beräknas uppgå till 400 ska inkomst i form av gåva redovisas med 600. Det blir även anskaffningsutgiften för soffan. Föreningen debiterar ett inköpskonto och krediterar ett inkomstkonto (Gåvor) med 600. Antag dessutom att de verkliga försäljnings- och hanteringskostnaderna uppgår till 300.

text: Tabell : Hur ser resultaträkningen ut?

type: rad

type: tabell

text: Den redovisningsmässiga vinsten uppgår till 700 men när den skattepliktiga vinsten ska räknas fram måste man beakta den skattefria inkomsten på 600, vilket medför att den skattepliktiga vinsten blir 100 (700 – 600). Detta korrigeras i skattemässiga justeringar genom att vid posten bokförda intäkter som inte ska tas upp reducera resultatet med 600.

text: Ställningstagandet gäller vid gåvor till ideella föreningar och registrerade trossamfund. Det kan normalt också tillämpas av exempelvis ett aktiebolag som är helägt av en sådan organisation.

text: Däremot är ställningstagandet inte tillämpligt på ett privat företag som samlar in egendom för vidareförsäljning. I sådant fall finns normalt ingen gåvoavsikt. Att så är fallet framgår också av Högsta domstolens beslut den 23 oktober 2013, mål nr Ö 5528-12, där domstolen konstaterar att det är mera sällan som det finns anledning att anta att en mot ett aktiebolag riktad transaktion har skett med gåvoavsikt även om det kan förekomma, exempelvis om affärsmässiga motiv saknas och syftet i stället är att stödja välgörenhet som bolaget ägnar sig åt.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 514676-16/111

text: Nytt: 2021-02-23

text: Detta ställningstagande gäller endast till och med 31 december 2020 och kan inte tillämpas från och med 1 januari 2021. Se Skatteverkets ställningstagande 2021-02-22, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: 2 Frågeställning

text: Gibraltar är inte en medlemsstat i Europeiska Unionen (EU). Gibraltars yttre förbindelser och försvar omhändertas emellertid av Storbritannien, som är en EU-medlemsstat. Med anledning av detta har frågan uppkommit om Gibraltar omfattas av EU:s handräckningsdirektiv (

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I de svenska förarbetena till implementeringen av handräckningsdirektivet anges att samtliga medlemsstater som anges i

text: artikel 52.1 i EU-fördraget

text: och samtliga territorier som avses i

text: artikel 355 i EUF-fördraget

text: omfattas av handräckningsdirektivet (

text: prop. 2012:13

text: /4 s. 28).

text: I

text: artikel 355

text: punkten 3 i EUF-fördraget anges att bestämmelserna i fördragen ska tillämpas på de europeiska territorier vilkas utrikes angelägenheter omhändertas av en medlemsstat. Gibraltar är ett territorium inom Europa. Storbritannien ansvarar för Gibraltars yttre förbindelser och försvar.

text: 4 Bedömning

text: Mot bakgrund av ovanstående och eftersom Gibraltar är ett sådant territorium som avses i

text: artikel 355 i EUF-fördraget

text: är det Skatteverkets bedömning att Gibraltar omfattas av EU:s handräckningsdirektiv.