identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 865548-12/111

status: upphävt

title: Tillämpningsområdet för mervärdesskattelagens faktureringsregler

text: Nytt: 2019-04-10

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Tillämpningsområdet för

text: mervärdesskattelagens

text: faktureringsregler, dnr

text: 202 170210-19/111

text: 1 Sammanfattning

text: Från och med den 1 januari 2013 har det i

text: mervärdesskattelagen

text: (1994:200, ML) införts bestämmelser som anger de formella förutsättningarna för att faktureringsreglerna i lagen ska vara tillämpliga. Bestämmelserna utgår från reglerna för bestämmande av omsättningsland.

text: Säljaren är en svensk företagare

text: För en svensk säljare innebär bestämmelserna att ML:s faktureringsregler t.ex. är tillämpliga vid omsättning av

text: varor och tjänster här i landet (intern handel)

text: varor till näringsidkare i ett annat EU-land (unionsintern försäljning)

text: varor till en köpare i annat EU-land som inte är skattskyldig för förvärvet (distansförsäljning, under beloppsgränsen)

text: vissa tjänster till någon som inte är en näringsidkare i ett annat EU-land (huvudregeln för tjänster)

text: tjänster till en näringsidkare i ett annat EU-land om inte köparen utfärdar fakturan (huvudregeln för tjänster)

text: varor och tjänster som utgör export.

text: Detta gäller under förutsättning att säljaren är etablerad i Sverige och att omsättningen inte görs från ett fast etableringsställe i ett annat land.

text: Säljaren är en utländsk företagare

text: Även utländska företagare kan vara skyldiga att tillämpa ML:s faktureringsregler. När en utländsk företagare som är etablerad i ett annat EU-land omsätter varor och tjänster här i landet ska denne tillämpa de svenska faktureringsreglerna om det är den utländska företagaren som är skattskyldig för omsättningen (ej omvänd skattskyldighet). Det gäller t.ex. vid

text: tillhandahållande av tjänster med anknytning till fastighet i vissa fall

text: persontransporter

text: distansförsäljning över beloppsgränsen till Sverige.

text: När en utländsk företagare som inte är etablerad inom EU omsätter varor och tjänster här i landet ska denne tillämpa ML:s faktureringsregler.

text: Självfakturering

text: Om köparen utfärdar fakturan (självfakturering) är ML:s regler tillämpliga endast om varan eller tjänsten är omsatt här i landet.

text: Tillämpningsområdet för ML:s faktureringsregler åskådliggörs schematiskt med några vanligt förekommande situationer (se bilaga).

text: 2 Frågeställning

text: När ett företag levererar varor eller tillhandahåller tjänster till en köpare i ett annat EU-land kan det vara svårt att veta vilket lands faktureringsregler som ska gälla. Från och med den 1 januari 2013 har det införts bestämmelser i ML som anger de formella förutsättningarna för att faktureringsreglerna i lagen ska vara tillämpliga. Ställningstagandet avser att klargöra i vilka fall den som ställer ut en faktura ska tillämpa ML:s regler.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagstiftning

text: Bestämmelserna i

text: 11 kap.

text: ML ska tillämpas på omsättningar av varor eller tjänster inom landet enligt

text: 5 kap.

text: ML och

text: 9 b kap. 4 § första stycket

text: ML.Det gäller dock inte om

text: leveransen av varan eller tillhandahållandet av tjänsten görs från ett annat EU-land av en näringsidkare som inte är etablerad i Sverige eller vars fasta etableringsställe här inte medverkar i omsättningen, och

text: köparen är skyldig att betala mervärdesskatten.

text: I det fall köparen utfärdar fakturan gäller dock bestämmelserna i ML när varan eller tjänsten är omsatt här (

text: 11 kap. 12 §

text: ML).

text: Bestämmelserna i

text: 11 kap.

text: ML ska också tillämpas på omsättningar av varor eller tjänster som enligt avdelning V i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet) anses ha gjorts i ett annat EU-land, om

text: säljaren

text: a. har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige och leveransen av varan eller tillhandahållandet av tjänsten inte görs från ett fast etableringsställe i ett annat land,b. har ett fast etableringsställe i Sverige från vilket leveransen av varan eller tillhandahållandet av tjänsten görs, ellerc. varken i Sverige eller utomlands har ett säte eller fastetableringsställe men är bosatt eller stadigvarande vistas här,

text: säljaren inte är etablerad i det EU-land där omsättningen anses ha gjorts eller vars fasta etableringsställe i detta land inte medverkar i omsättningen, och

text: Första stycket gäller inte i de fall faktura utfärdas av köparen (

text: 11 kap. 13 §

text: ML).

text: Bestämmelserna i

text: 11 kap.

text: ML ska också tillämpas på omsättningar av varor eller tjänster utanför EU som utgör export enligt

text: 1 kap. 10 §

text: ML, om säljaren

text: varken i Sverige eller utomlands har ett säte eller fast etableringsställe men är bosatt eller stadigvarande vistas här (

text: 11 kap. 14 §

text: ML).

text: Bestämmelserna i ML som anger i vilka fall de svenska faktureringsreglerna ska gälla motsvaras av bestämmelserna i

text: artikel 219

text: a i mervärdesskattedirektivet.

text: 3.2 Information om andra medlemsländers regler

text: Ett svenskt företag som ska utfärda en faktura kommer i vissa fall att behöva tillämpa ett annat EU-lands faktureringsregler. Avsikten är visserligen att reglerna i huvudsak ska vara enhetliga inom EU, men de kan i vissa delar skilja sig åt genom de valmöjligheter som mervärdesskattedirektivet ger. För att underlätta tillämpningen av faktureringsreglerna ska kommissionen på sin webbplats www.ec.europa.eu/taxation_customs/index_en.htm offentliggöra närmare uppgifter om faktureringsreglerna i respektive medlemsstat (

text: artikel 32 i rådets förordning (EU) nr 904/2010

text: om administrativt samarbete och kampen mot mervärdesskattebedrägeri).

text: 4 Bedömning

text: När ett företag levererar varor eller tillhandahåller tjänster till en köpare i ett annat EU-land kan det vara svårt att veta vilket lands faktureringsregler som ska gälla. För att klargöra vilka regler som gäller och skapa rättssäkerhet för företagen har det i mervärdesskattedirektivet genom direktiv

text: införts regler om detta.

text: I ML har det som en följd av ändringen i mervärdesskattedirektivet från och med den 1 januari 2013 införts bestämmelser i 11 kap. som anger när de svenska faktureringsreglerna ska tillämpas. De nya bestämmelserna gäller endast för faktureringsreglerna i

text: 11 kap.

text: ML och inte för reglerna om lagring och bevaring av fakturor i11 akap. ML. Det innebär alltså att ML:s regler om lagring och bevaring av fakturor gäller för företag som är etablerade i Sverige oberoende av vilket lands faktureringsregler som ska tillämpas.

text: Bestämmelserna som reglerar när ML:s faktureringsregler är tillämpliga utgår från bestämmelserna om omsättningsland. För att avgöra om faktureringsreglerna i ML ska tillämpas måste den som ska ställa ut fakturan därför först avgöra om omsättningen är gjord här i landet, i ett annat EU-land eller ett tredjeland enligt reglerna för bestämmande av omsättningsland.

text: Varan eller tjänsten är omsatt här i landet

text: Faktureringsreglerna i ML är som huvudregel tillämpliga på omsättningar av varor och tjänster inom landet. ML:s faktureringsregler är dock inte tillämpliga om

text: en sådan leverans eller tillhandahållande görs från ett annat EU-land av en näringsidkare som inte är etablerad i Sverige eller vars fasta etableringsställe här i landet inte medverkar i omsättningen, och

text: Undantaget syftar på gränsöverskridande försäljningar där säljaren inte finns i Sverige, utan i ett annat EU-land, och omvänd skattskyldighet gäller

text: Bestämmelserna innebär att ML:s faktureringsregler gäller vid intern handel i Sverige. En företagare som från sin etablering i Sverige omsätter varor och tjänster här i landet till en köpare som också är etablerad här ska alltså även fortsättningsvis tillämpa svenska faktureringsregler.

text: Bestämmelserna innebär också att ML:s faktureringsregler gäller vid vissa gränsöverskridande försäljningar av varor och tjänster.

text: En vara som enligt avtalet mellan säljare och köpare ska transporteras till köparen är omsatt inom landet om varan finns i Sverige då transporten påbörjas (

text: 5 kap. 2 § första stycket 1

text: ML). Vid sådan försäljning av varor till ett annat EU-land som är undantagen från skatteplikt enligt 3 kap.30 a§ ML är faktureringsreglerna i ML tillämpliga. I dessa fall gör köparen i det andra EU-landet ett unionsinternt förvärv.

text: Vid försäljning av varor till en köpare i ett annat EU-land som inte är skattskyldig för förvärvet är omsättningen gjord inom landet (

text: 5 kap. 2 § första stycket 1

text: ML). Detta gäller under förutsättning att den fastställda beloppsgränsen för distans-försäljning i det aktuella EU-landet inte överskrids. Den som ställer ut fakturan ska då tillämpa faktureringsreglerna i ML.

text: När en företagare som är etablerad i Sverige tillhandhåller en sådan tjänst som omfattas av huvudregeln för tjänster till en köpare i ett annat EU-land och köparen inte är en näringsidkare anses omsättningen gjord inom landet (

text: 5 kap. 6 §

text: ML). Den som ställer ut fakturan ska då tillämpa ML:s faktureringsregler.

text: När en utländsk företagare som är etablerad i ett annat EU-land omsätter tjänster inom landet (t.ex. enligt

text: 5 kap. 5 §

text: ML) blir ML:s faktureringsregler inte tillämpliga om köparen i Sverige ska betala mervärdesskatten (omvänd skatt-skyldighet). Motsvarande gäller då en utländsk företagare omsätter varor här i landet. I detta sammanhang ska med utländsk företagare också förstås en närings-idkare som har ett fast etableringsställe här, om omsättningen här i landet görs utan medverkan av det svenska etableringsstället (

text: 1 kap. 2 § tredje stycket

text: ML).

text: Om det i stället är den utländska företagaren som är betalningsskyldig för mervärdesskatten på en tjänst som är omsatt här i landet (ej omvänd skattskyldig-het) ska den utländska företagaren däremot tillämpa ML:s faktureringsregler. Motsvarande gäller då en utländsk företagare omsätter varor här i landet.

text: Det innebär att svenska faktureringsregler t.ex. gäller för sådana tjänster med anknytning till fastighet i Sverige (

text: 5 kap. 8 §

text: ML) som köparen inte är skatt-skyldig för. Vid omsättning av vissa tjänster t.ex. persontransporter (

text: 5 kap. 9 §

text: ML) och frivillig skattskyldighet för uthyrning av verksamhetslokal (3 kap. 3 § andra och tredje styckena ML) är säljaren alltid skattskyldig även om det är en näringsidkare som är köpare. I dessa fall ska därför den utländska företagaren tillämpa de svenska faktureringsreglerna.

text: Det innebär också att svenska faktureringsregler t.ex. gäller vid s.k. distans-försäljning av varor till Sverige när den fastställda beloppsgränsen 320 000 kr har överstigits (

text: 5 kap. 2 § första stycket 4

text: ML).

text: En utländsk företagare som inte är etablerad inom EU och som omsätter varor eller tjänster här i landet ska tillämpa ML:s faktureringsregler. Så är fallet även om köparen är betalningsskyldig för mervärdesskatten (omvänd skattskyldighet

text: Varan eller tjänsten är omsatt i ett annat EU-land

text: Faktureringsreglerna i ML är tillämpliga på omsättningar av varor och tjänster i ett annat EU-land när säljaren som är etablerad i Sverige inte gör omsättningen från en etablering i ett annat land, och köparen är skyldig att betala mervärdesskatten (omvänd skattskyldighet).

text: Det innebär t.ex. att en företagare som är etablerad i Sverige ska tillämpa ML:s faktureringsregler om den tillhandahållna tjänsten är omsatt i ett annat EU-land enligt artikel 44 i mervärdesskattedirektivet (jfr

text: 5 kap. 5 §

text: ML) och köparen är en näringsidkare. I sådant fall är det köparen som är skyldig att betala mervärdes-skatten (omvänd skattskyldighet) enligt artikel 196 i mervärdesskattedirektivet

text: Varan eller tjänsten är omsatt utanför EU

text: Faktureringsreglerna i ML är tillämpliga på sådana omsättningar av varor och tjänster som utgör export enligt

text: 1 kap. 10 §

text: ML. Det förutsätter dock att säljaren är etablerad i Sverige och att omsättningen inte görs från en etablering i ett annat land. Med export avses sådan omsättning utanför EU av varor och tjänster som görs i en yrkesmässig verksamhet här i landet. Export föreligger när en omsättning inte är gjord här i landet och inte heller i något annat EU-land.

text: Det innebär t.ex. att ML:s faktureringsregler är tillämpliga när en säljare levererar en vara till en plats utanför EU eller om en speditör eller fraktförare ombesörjer direkt utförsel av varan till en plats utanför EU (5 kap.3 a§ första stycket 1—2 ML).

text: Självfakturering

text: Om köparen utfärdar fakturan (självfakturering) vid omsättning inom EU är ML:s regler tillämpliga endast om varan eller tjänsten är omsatt här i landet.

text: Det innebär t.ex. att en köpare i Sverige ska tillämpa ML:s faktureringsregler när den tillhandahållna tjänsten är omsatt inom landet enligt

text: 5 kap. 5 §

text: ML.

text: Vid unionsinterna förvärv av varor från ett annat EU-land ska dock köparen utfärda fakturan enligt de faktureringsregler som gäller i säljarens land. Att så är fallet beror på att omsättningen är gjord i säljarens land.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 868094-09/111

publisher: Skatteverket

title: Fisketurer, mervärdesskatt

org: skv

text: Obs! Detta ställningstagande har ersatts av dnr

text: 131 768614-10/111

text: , daterat 20101217.

type: stycke

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Enligt Skatteverkets bedömning utgör en betalning för att få följa med en turfiskebåt en ersättning för en sådan personbefordran som ska beskattas med skattesatsen 6 procent.

text: Den ersättning som betalas vid försäljning och uthyrning av fiskeutrustning samt vid tillhandahållande av en restaurangtjänst ska beskattas med skattesatsen 25 procent. Även skattesatsen 12 procent kan bli aktuell vid försäljning av livsmedel t.ex. godis, kaffe, kakor, läsk, som sker från kiosk eller motsvarande ombord på båten.

text: Skatteverket anser att beskattningsunderlaget ska delas upp då ett paketpris tas ut för t.ex. båttur, hyra av utrustning och restaurangtjänst.

text: En tjänst avseende transport av personer som sportfiskar är omsatt inom landet när fisketuren genomförs i Sverige. Genomförs fisketuren i Sverige och i något annat land eller på internationellt vatten är tjänsten i sin helhet omsatt utomlands.

text: Tillhandahållande av en restaurangtjänst ombord på en turfiskebåt utgör omsättning inom landet när båten finns i Sverige. Sker tillhandahållandet som helhet när båten befinner sig i något annat land eller på internationellt vatten har omsättningen skett utomlands. Försäljning av en vara utgör en omsättning inom landet. Omsättningen har dock skett utomlands om varan säljs för konsumtion ombord på en turfiskebåt som går till annat EU-land.

text: En uthyrningstjänst avseende fiskeutrustning ombord på en turfiskebåt, till någon som inte är näringsidkare, är omsatt inom landet när uthyraren har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller har ett fast etableringsställe här från vilket tjänsten tillhandahålls. Uthyrningstjänst till en näringsidkare, som agerar i denna egenskap, är omsatt inom landet när köparen antingen har sitt säte i Sverige eller ett fast etableringsställe här till vilket tjänsten tillhandahålls.

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2010 och ersätter vid denna tidpunkt tidigare ställningstagande med samma namn daterat 2009-04-14, dnr

text: 131 359860-09/111

text: . Det nya ställningstagandet har tagits fram med anledning av ändrad lagstiftning och innebär en ändring i sak. För redovisningsperioder fram till den 1 januari 2010 ska det äldre ställningstagandet fortfarande tillämpas.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Det har ställts frågor till Skatteverket om vilka skattesatser som ska tillämpas avseende tillhandahållanden som sker inom ramen för verksamhet med turfiskebåtar. Frågor har också ställts om beskattningsunderlaget ska delas upp vid paketpris och om tjänsterna anses omsatta inom landet.

text: Det förekommer reguljära fisketurer på mellan tre till åtta timmar till havs och på de stora insjöarna, enligt tidtabell och med angivet pris/person. Priset varierar med hänsyn till hur många timmar turen tar. Båtarna avgår från svensk hamn och kommer, efter turen till sjöss, tillbaka till samma hamn. Det finns i vissa fall möjlighet att hyra eller köpa fiskeutrustning. Ombord på båten kan det dessutom förekomma servering i olika omfattning samt försäljning av kioskvaror.

text: En del företag erbjuder bokning till ett paketpris av hela båten för större sällskap t.ex. företag, skolklasser etc. I paketpriset kan utöver själva båtturen ingå nyttjande av fiskeutrustning, måltid eller kaffe samt andra arrangemang.

text: Det tidigare ställningstagandet ses över på grund av ändrad lagstiftning från den 1 januari 2010.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Lissabonfördraget som trädde i kraft den 1 december 2009 medför att benämningen EG (Europeiska Gemenskapen) ersätts av EU (Europeiska Unionen). I

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, anges EG då lagen ännu inte har anpassats till Lissabonfördraget. Skatteverket använder i detta ställningstagande genomgående EU med undantag för delar av avsnittet gällande rätt.

text: Samtliga paragrafer i ML och samtliga artiklar i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet, som nämns i detta ställningstagande gäller bestämmelserna i deras lydelse från och med den 1 januari 2010.

text: Av

text: 7 kap. 1 § första stycket

text: ML framgår att skatt ska tas ut med 25 procent av beskattningsunderlaget om inte annat följer av andra eller tredje stycket. Enligt andra stycket 4 tas skatt ut med 12 procent av beskattningsunderlaget för omsättning av livsmedel. Vid personbefordran, utom sådan befordran där resemomentet är av underordnad betydelse, tas skatt ut med 6 procent av beskattningsunderlaget enligt tredje stycket 11.

text: Om en omsättning endast delvis medför skattskyldighet, framgår det av

text: 7 kap. 7 § första stycket

text: ML att en gemensam ersättning för särskiljbara prestationer ska delas upp för att fastställa beskattningsunderlaget. Av andra stycket framgår att motsvarande gäller när skatt tas ut med olika skattesatser.

text: Av

text: 5 kap. 5 §

text: ML framgår att en tjänst som tillhandahålls en näringsidkare som agerar i denna egenskap är omsatt inom landet om näringsidkaren antingen har sitt säte i Sverige eller ett fast etableringsställe här i landet till vilket tjänsten tillhandahålls. Om tjänsten tillhandahålls ett fast etableringsställe som näringsidkaren har i ett annat land har den dock omsatts utomlands. Motsvarande bestämmelse i mervärdesskattedirektivet är

text: artikel 44

text: Enligt

text: 5 kap. 6 §

text: ML är en tjänst som tillhandahålls någon som inte är näringsidkare omsatt inom landet, om den som tillhandahåller tjänsten antingen har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller har ett fast etableringsställe här från vilket tjänsten tillhandahålls. I mervärdesskattedirektivet är motsvarande bestämmelse

text: artikel 45

text: En persontransport är enligt

text: 5 kap. 9 §

text: ML omsatt inom landet om transporten i sin helhet genomförs i Sverige. I artikel 48 i mervärdesskattedirektivet regleras beskattningsland för tillhandahållande av persontransporttjänster. Av artikeln framgår att det avgörande ska vara den plats där transporten äger rum, proportionellt mot de avstånd som tillryggaläggs. Enligt artikel 380 i mervärdesskattedirektivet får Sverige fortsätta att tillämpa undantag för persontransporter så länge någon av de övriga medlemsstaterna som ingick i gemenskapen den 31 december 1994 tillämpar en liknande bestämmelse.

text: Av

text: 5 kap. 13 §

text: ML framgår att en restaurang- eller cateringtjänst är omsatt inom landet, om den fysiskt utförs i Sverige. Undantag finns för omsättning på fartyg i utrikes trafik samt när tjänsten fysiskt utförs ombord på tåg under en persontransport inom EG. Motsvarande bestämmelse i mervärdesskattedirektivet är

text: artikel 55

text: I

text: 5 kap. 1 §

text: ML tredje stycket ML anges att en omsättning på fartyg eller luftfartyg i utrikes trafik i andra fall än som anges i 2 b § aldrig räknas som omsättning inom landet.

text: Av

text: 5 kap. 2 b § första stycket

text: ML framgår att en vara som omsätts på fartyg under den del av en persontransport som genomförs inom EG, ska anses omsatt inom landet om avgångsorten är belägen i Sverige. I mervärdesskattedirektivet finns motsvarande bestämmelse i

text: artikel 37

text: Av

text: 5 kap. 3 §

text: ML framgår att i annat fall än som avses i 2-2 d §§ är varan omsatt inom landet om den finns här då den tas om hand av köparen. Motsvarande bestämmelse i mervärdesskattedirektivet är

text: artikel 31

text: Enligt 5 kap.3 a§ första stycket 5 ML anses en omsättning av en vara som säljs på fartyg under del av en passagerartransport mellan EG-länder som omsatt utomlands om den säljs för konsumtion ombord.

text: De särskilda reglerna avseende omsättningsland vid omsättning av varor och tjänster ombord på fartyg finns i artikel 37 i mervärdesskattedirektivet.

text: EU-domstolen har i

text: , Card Protection Plan, behandlat frågan om när en transaktion som består av flera delar ska anses som en enda tjänst eller som två eller flera fristående tjänster som ska bedömas var för sig. Domstolen uttalade att det av

text: artikel 2.1 i direktivet

text: följer dels att varje tillhandahållande av en tjänst i regel ska anses som fristående och självständigt, dels att prestationer, som ur ekonomisk synvinkel utgörs av en enda tjänst, inte på ett konstgjort sätt får delas upp så att mervärdesskattesystemets funktion försämras. Med hänsyn härtill är det enligt domstolen av vikt att söka efter de delar som är kännetecknande för transaktionen i fråga för att avgöra om den skattskyldige tillhandahåller konsumenten, som betraktas som en genomsnittlig konsument, flera huvudsakliga fristående tjänster eller en enda tjänst. Enligt domstolen är det i detta sammanhang inte av avgörande betydelse om det har fakturerats ett enhetspris eller inte.

text: Skatterättsnämnden har i ett förhandsbesked 20041005 ansett att fartygstransport av passagerare till olika fiskeplatser utgör personbefordran. Passagerare transporterades till olika fiskeplatser som ofta låg långt ute till havs. Kunden valde destinationen i samband med bokningen och priset för transporten var beroende av avståndet till den valda destinationen. Vissa förflyttningar med fartyget skedde också på fiskeplatserna. Passagerarna fiskade med egen utrustning utan någon hjälp från besättningen. Någon servering eller annat tillhandahållande förekom inte. Bolagets kostnader avsåg helt och hållet fartyget med besättning. Nämnden ansåg inte att resemomentet var av underordnad betydelse, varför beskattning kunde ske enligt den lägre skattesatsen, 6 procent.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Utmärkande för den verksamhet som bedrivs med turfiskebåtar är att sportfiskare transporteras ut till platser på havet eller på sjön där det finns möjlighet till bra fiske av önskat slag. Hur många timmar fisketuren varar styrs ofta av avståndet till fiskeplatsen. Fisket sker från båten när den ligger stilla eller driver omkring. Vid otillfredsställande fiske på en plats flyttas båten till en annan plats. Vid avslutat fiske återvänder båten till avgångshamnen utan besök i annan hamn.

text: Skatteverket anser att resemomentet inte är av underordnad betydelse under förutsättning att en fisketur tillhandahålls på ett sätt som är utmärkande för verksamhet med turfiskebåtar. Passagerarna betalar för att transporteras till en eller flera fiskeplatser och sedan tillbaka till avgångsplatsen.

text: Enligt Skatteverkets bedömning utgör betalningen för att få följa med en turfiskebåt ersättning för en sådan personbefordran som ska beskattas med skattesatsen 6 procent.

text: För det fall andra varor och tjänster tillhandahålls ombord kan andra skattesatser vara tillämpliga. Ersättning vid uthyrning och försäljning av fiskeutrustning ska beskattas med skattesatsen 25 procent. Detsamma gäller vid tillhandahållande av en restaurangtjänst. Även skattesatsen 12 procent kan bli aktuell vid försäljning av livsmedel t.ex. godis, kaffe, kakor, läsk, som sker från kiosk eller motsvarande ombord på båten.

text: Innefattar ett tillhandahållande flera från varandra klart avskiljbara prestationer som beskattas med olika skattesatser ska beskattningsunderlaget delas upp. Skatteverket anser att beskattningsunderlaget ska delas upp då ett paketpris tas ut för t.ex. båttur, hyra av fiskeutrustning och restaurangtjänst. Beskattning av de avskiljbara transaktionerna ska ske efter de skattesatser som framgår ovan.

text: När det gäller de övriga omsättningar som angetts ovan som förekommer på turfiskebåtar anser Skatteverket att dessa inte omfattas av de särskilda reglerna i 5 kap. 1 för omsättningar ombord på fartyg. Enligt Skatteverkets bedömning går en turfiskebåt inte i utrikes trafik när den utgår från svensk hamn och efter fisketuren återvänder till samma hamn utan att anlöpa någon hamn i annat land. Bedömningen blir densamma även om båten vid delar av transporten befinner sig i annat land eller på internationellt vatten.

text: Omsättningsland för en restaurangtjänst ska enligt Skatteverkets uppfattning bedömas enligt

text: 5 kap. 13 §

text: ML. Detta innebär att tjänsten har omsatts inom landet när turfiskebåten finns i Sverige dvs. när tjänsten fysiskt har utförts i Sverige. En restaurangtjänst ombord på en turfiskebåt är omsatt utomlands om den som helhet fysiskt utförs när båten befinner sig i något annat land eller på internationellt vatten.

text: Skatteverket anser att försäljning av varor ombord på en turfiskebåt ska bedömas enligt 5 kap. 2 b, 3 och 3 a §§ ML. Detta innebär att försäljning av en vara utgör en omsättning inom landet. Omsättningen har dock skett utomlands om varan säljs för konsumtion ombord på en turfiskebåt som går till annat EU-land.

text: Uthyrning av fiskeutrustning ombord på en turfiskebåt, till någon som inte är näringsidkare ska bedömas enligt

text: 5 kap. 6 §

text: ML. Detta innebär att tjänsten är omsatt inom landet när uthyraren har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller har ett fast etableringsställe här från vilket tjänsten tillhandahålls. Uthyrning till en näringsidkare som agerar i denna egenskap ska bedömas enligt

text: 5 kap. 5 §

text: ML. Detta innebär att uthyrningstjänsten är omsatt inom landet när köparen antingen har sitt säte i Sverige eller ett fast etableringsställe här till vilket tjänsten tillhandahålls.

text: 131 359860-09/111

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 868097-09/111

title: Virtuella världar - mervärdesskatt

text: Ställningstagande ersattes 2013-07-04 av ställningstagandet Virtuella världar, mervärdesskatt. Dnr

text: 131 421398-13/111

text: 1 Sammanfattning

text: Den som mot ersättning tillhandahåller, till en deltagare, ett online-spel med tillgång till en virtuell värld har enligt Skatteverkets bedömning omsatt en skattepliktig tjänst.

text: Vid transaktioner mellan deltagarna i en virtuell värld där överenskommelse finns om försäljning av en "vara" eller en "tjänst" mot ersättning i en intern virtuell valuta föreligger enligt Skatteverkets bedömning en omsättning av en elektronisk tjänst när den interna valutan kan omvandlas till gällande lagligt betalningsmedel (pengar). Om den interna valutan inte kan omvandlas till pengar föreligger ingen omsättning.

text: En deltagare som säljer elektroniska eller andra tjänster i en virtuell värld kan enligt Skatteverkets bedömning bedriva näringsverksamhet enligt de kriterier som finns i

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. En bedömning av om näringsverksamhet bedrivs får göras i det enskilda fallet av verksamhetens omfattning, varaktighet, självständighet och vinstsyfte. Om deltagaren bedriver näringsverksamhet är verksamheten yrkesmässig enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML.

text: Skatteverket anser vidare att en deltagare som, utan att bedriva näringsverksamhet, självständigt och med viss varaktighet omsätter elektroniska tjänster för mer än 30 000 kr, bedriver en verksamhet som är yrkesmässig enligt

text: 4 kap. 1 § första stycket 2

text: ML.

text: En elektronisk tjänst som tillhandahålls en näringsidkare som agerar i denna egenskap är omsatt inom landet när näringsidkaren antingen har sitt säte i Sverige eller ett fast etableringsställe här i landet till vilket tjänsten tillhandahålls. Tillhandahålls tjänsten från en etablering som säljaren har här i landet, till någon som inte är näringsidkare, är den omsatt inom landet förutsatt att köparen inte är etablerad utanför EU.

text: En elektronisk tjänst som tillhandahålls någon som inte är näringsidkare från en säljare i ett land utanför EU omsatt inom landet när tjänsterna förvärvas här eller i ett annat land, och köparen är etablerad i Sverige.

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2010 och ersätter vid denna tidpunkt tidigare ställningstagande med samma namn daterat 2008-04-07, dnr

text: 131 196971-08/111

text: . Det nya ställningstagandet har tagits fram med anledning av ändrad lagstiftning och innebär ingen ändring i sak. För redovisningsperioder fram till den 1 januari 2010 ska det äldre ställningstagandet fortfarande tillämpas.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Internetbaserade online-spel med virtuella världar ger möjlighet till interaktion (samspel) och informationsutbyte mellan användare i samverkan med omgivningen. Kännetecknande för dessa virtuella världar är att de möjliggör visuell interaktion och kommunikation mellan användarna i realtid.

text: Den som ger tillträde till ett online-spel ger via Internet tillträde till en plattform där det är upp till deltagarna att utveckla hur det ska se ut och vad som ska hända. Användarna i s.k. parallella världar kan skapa sig en "identitet" i ett "parallellt liv" och utföra liknande saker som i den verkliga världen. Deltagarna kan skapa nya virtuella objekt och ge dessa speciella egenskaper. Objekten kan säljas till andra deltagare mot ersättning i en intern valuta. En del virtuella världar är också sammanbundna med den verkliga världen genom att ha en intern valuta som kan växlas till gällande lagliga betalningsmedel, i fortsättningen också benämnt pengar.

text: Frågor har uppkommit hur mervärdesskatten ska behandlas vid transaktioner med anknytning till de virtuella världarna.

text: Det tidigare ställningstagandet ses över på grund av ändrad lagstiftning från den 1 januari 2010.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Lissabonfördraget som trädde i kraft den 1 december 2009 medför att benämningen EG (Europeiska Gemenskapen) ersätts av EU (Europeiska Unionen). I ML anges EG då lagen ännu inte har anpassats till Lissabonfördraget. Skatteverket använder i detta ställningstagande genomgående EU med undantag för delar av avsnittet gällande rätt.

text: Samtliga paragrafer i ML och samtliga artiklar i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet, som nämns i detta ställningstagande gäller bestämmelserna i deras lydelse från och med den 1 januari 2010.

text: Av

text: 1 kap. 1 § första stycket 1

text: ML framgår att mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och som görs i en yrkesmässig verksamhet.

text: Enligt

text: 4 kap. 1 § 1

text: ML är en verksamhet yrkesmässig om den utgör näringsverksamhet enligt

text: 13 kap.

text: IL. Enligt

text: 4 kap. 1 § 2

text: ML är en verksamhet även yrkesmässig om den bedrivs i former som är jämförliga med en till sådan näringsverksamhet hänförlig rörelse och ersättningen för omsättningen i verksamheten under beskattningsåret överstiger 30 000 kr.

text: Vad som utgör näringsverksamhet framgår av

text: 13 kap. 1 § första stycket

text: IL. Med näringsverksamhet avses en yrkesmässig och självständigt bedriven förvärvsverksamhet. En sådan verksamhet har en viss omfattning och kännetecknas av varaktighet, självständighet och visst vinstsyfte.

text: Av artikel 2.1 i mervärdesskattedirektivet, framgår vilka transaktioner som ska vara föremål för mervärdesskatt. Här anges att leverans av varor och tillhandahållande av tjänster som görs inom en medlemsstats territorium av en beskattningsbar person när denne agerar i denna egenskap ska vara föremål för mervärdesskatt.

text: Vad som avses med en beskattningsbar person framgår av artikel 9.1 i mervärdesskattedirektivet. Där anges att det är fråga om varje person som självständigt någonstans bedriver någon form av ekonomisk verksamhet oberoende av syfte eller resultat. Med ekonomisk verksamhet avses varje verksamhet som bedrivs av en producent, en handlare eller en tjänsteleverantör inbegripet gruvdrift och jordbruksverksamhet samt verksamheter inom fria och därmed likställda yrken. Utnyttjande av materiella eller immateriella tillgångar i syfte att fortlöpande vinna intäkter därav ska särskilt betraktas som ekonomisk verksamhet.

text: Med omsättning förstås enligt

text: 2 kap. 1 §

text: ML att en vara överlåts eller en tjänst tillhandahålls mot ersättning.

text: I

text: 1 kap. 6 §

text: ML definieras vara som materiella ting, bland dem fastigheter och gas, samt värme, kyla och elektrisk kraft. Med tjänst förstås allt annat som kan tillhandahållas i yrkesmässig verksamhet.

text: I artikel 14.1 i mervärdesskattedirektivet anges att med leverans av varor avses överföring av rätten att såsom ägare förfoga över materiella tillgångar. Av artikel 24.1 i nämnda direktiv framgår att med tillhandahållande av tjänster avses varje transaktion som inte utgör leverans av varor.

text: EU-domstolen har i 154/80, Aardappelenbewaarplaats, uttalat att det måste föreligga ett direkt samband mellan den tjänst som tillhandahålls och det motvärde som erhålls, vilket måste kunna uttryckas i pengar och representera ett subjektivt värde, för att ett tillhandahållande av tjänst ska föreligga.

text: Av

text: 3 kap. 1 § första stycket

text: ML framgår att omsättning av varor och tjänster samt import är skattepliktig om inte annat anges i 3 kap.

text: Enligt

text: 5 kap. 5 §

text: ML är en tjänst som tillhandahålls en näringsidkare som agerar i denna egenskap omsatt inom landet om näringsidkaren antingen har sitt säte i Sverige eller har ett fast etableringsställe här till vilket tjänsten tillhandahålls. Om tjänsten tillhandahålls ett fast etableringsställe som näringsidkaren har i ett annat land är tjänsten omsatt utomlands. Motsvarande bestämmelse i mervärdesskattedirektivet är

text: artikel 44

text: Enligt

text: 5 kap. 6 §

text: ML är en tjänst som tillhandahålls någon som inte är näringsidkare omsatt inom landet, om den som tillhandahåller tjänsten antingen har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller har ett fast etableringsställe här från vilket tjänsten tillhandahålls. I mervärdesskattedirektivet är motsvarande bestämmelse

text: artikel 45

text: Av

text: 5 kap. 18 §

text: ML framgår att bestämmelserna i 16 och 17 §§ ska tillämpas bl.a. på elektroniska tjänster, punkten 12.

text: Av

text: 5 kap. 16 §

text: ML framgår att elektroniska tjänster som tillhandahålls någon som inte är näringsidkare från ett land utanför EG är omsatta inom landet om tjänsterna förvärvas här eller i ett annat land, och förvärvaren är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige.

text: Enligt

text: 5 kap. 17 § andra stycket

text: ML är elektroniska tjänster som förvärvas av någon som inte är näringsidkare och som är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas i ett land utanför EG omsatta utomlands även om de tillhandahålls från Sverige.

text: Mervärdeskattedirektivets bestämmelser om platsen för tillhandahållande av elektroniska tjänster till en icke beskattningsbar person finns i

text: artikel 58

text: Med elektroniska tjänster i

text: 5 kap. 18 § 12

text: ML avses tjänster som kan levereras elektroniskt såsom tillhandahållande av webbplatser, programvara, information, bilder, musik och filmer.

text: Av förarbetena vid införandet av reglerna för elektroniska tjänster,

text: prop. 2002/03:77

text: sidan 61, framgår att listan på tjänster i punkten 12 inte är uttömmande utan endast utgör en exemplifiering.

text: I

text: artikel 11 i rådets förordning (EG) nr 1777/2005

text: finns en uppräkning av tjänster som ska inbegripas i tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg enligt artikel 56.1 k i mervärdesskattedirektivet. I artikel 12 i samma förordning finns en uppräkning av tjänster som inte ska behandlas som elektroniska tjänster.

text: Artikel 56.1 k

text: motsvaras idag av

text: artikel 59 k

text: Genom särskilda bestämmelser i10 akap. i

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL, får en näringsidkare från ett land utanför EG använda en särskild, förenklad, ordning vid redovisning och betalning av mervärdesskatt för elektroniska tjänster. Näringsidkaren får i dessa fall välja att identifiera sig i Sverige eller i ett annat EG-land som skyldig att redovisa och betala skatten för alla tillhandahållanden inom gemenskapen.

text: Bestämmelserna om den särskilda ordningen för elektroniska tjänster finns i artiklarna 357-369 i mervärdesskattedirektivet.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Tillhandahållande av online-spel

text: Ett företag tillhandahåller via Internet tillgång till en plattform för en virtuell värld mot att deltagarna erlägger olika former av avgifter. Avgifterna kan vara generella månadsavgifter, för att vara registrerad deltagare, eller speciella avgifter som ger deltagaren tillgång till vissa specificerade tjänster såsom ett särskilt "område" eller en särskild "egenskap".

text: Enligt

text: 3 kap. 1 §

text: ML föreligger generell skatteplikt för omsättning av varor och tjänster om omsättningen inte särskilt undantagits från skatteplikt. Med vara förstås, enligt

text: 1 kap. 6 §

text: ML, materiella ting, bland dem fastigheter och gas, samt värme, kyla och elektrisk kraft. Med tjänst förstås allt annat än vara som kan tillhandahållas i yrkesmässig verksamhet.

text: Skatteverket anser att den som mot ersättning tillhandahåller ett onlinespel med tillgång till en virtuell värld bedriver en verksamhet som normalt uppfyller de kriterier som krävs för näringsverksamhet enligt

text: 13 kap.

text: IL. En sådan näringsidkare bedriver yrkesmässig verksamhet enligt

text: 4 kap. 1 § första stycket 1

text: ML.

text: Det som tillhandahålls utgör tjänst enligt den definition som finns i

text: 1 kap. 6 §

text: ML. Tjänsterna utgör sådana elektroniska tjänster som finns exemplifierade i

text: 5 kap. 18 § 12

text: ML och

text: . Något undantag från skatteplikt för omsättning av aktuella tjänster finns inte i

text: 3 kap.

text: ML.

text: Enligt Skatteverkets bedömning ska omsättningen av de elektroniska tjänsterna beskattas i Sverige under förutsättning att tjänsterna omsatts inom landet enligt 5 kap. 5-6 §§ jämfört med 5 kap. 16-18 §§ ML.

text: En elektronisk tjänst som tillhandahålls någon som inte är näringsidkare är enligt huvudregeln i

text: 5 kap. 6 §

text: ML omsatt inom landet när säljaren antingen har sitt säte i Sverige eller ett fast etableringsställe här i landet från vilket tjänsten tillhandahålls. Dessutom är en elektronisk tjänst som tillhandahålls någon som inte är näringsidkare från ett land utanför EU omsatt inom landet när tjänsterna förvärvas här eller i ett annat land, och köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige.

text: Är köparen av en elektronisk tjänst inte näringsidkare och etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas i ett land utanför EU är tjänsten omsatt utomlands även om den tillhandahålls från Sverige.

text: Eftersom den som avser att delta i ett online-spel normalt inte anger sin identitet och bosättning måste säljaren efterfråga den information som krävs för att kunna fastställa om omsättningen har skett inom landet eller utomlands. Säljaren bör ha uppgift om i vilket land köparen finns (är etablerad) och om köparen är en näringsidkare eller inte. I de fall säljaren fått uppgifter som gör att omsättningen skett utomlands bör säljaren genom dokumentation kunna göra sannolikt att de lämnade uppgifterna är korrekta. Kontokortsnummer och IP-adress kan indikera landstillhörighet och företagsnummer eller företagsnamn kan indikera att köparen är en näringsidkare.

text: Sammanfattningsvis visar följande uppställning var en elektronisk tjänst anses tillhandahållen och vem som är skattskyldig.

type: rad

type: tabell

text: Om köparen av tjänsten är en privatperson i Sverige och säljaren är en näringsidkare i ett land utanför EU, blir säljaren skattskyldig i Sverige. Det finns i detta fall två alternativa sätt att redovisa mervärdesskatten.

text: Det första alternativet innebär att säljaren följer de allmänna reglerna. Säljaren ska då registreras här samt deklarera och betala skatt i Sverige för de omsättningar som skett till privatpersoner bosatta här.

text: Det andra alternativet innebär att säljaren väljer att tillämpa den särskilda ordning för redovisningen som finns för elektroniska tjänster. Ordningen innebär att även om omsättning av tjänster har skett i flera EU-länder, kan näringsidkaren välja att bara ha ett land som kontaktpunkt inom EU och identifiera sig där. Deklaration och betalning av mervärdesskatt för alla försäljningar till privatpersoner bosatta inom EU lämnas då till myndigheten i det landet. Den särskilda ordningen får bara tillämpas om näringsidkaren inte har sätet för sin ekonomiska verksamhet eller ett fast etableringsställe inom EU, inte är bosatt eller stadigvarande vistas inom EU, och inte redan tidigare har identifierat sig såsom användare av den särskilda ordningen i ett annat EU-land. Den särskilda ordningen finns beskriven i Skatteverkets Handledning för mervärdesskatteförfarandet 2007 (SKV 555).

text: 4.2 Tillhandahållande mellan deltagare

text: Deltagarna i en virtuell värld kan interagera med andra deltagare online och skapa utseendet och innehållet i spelet.

text: Deltagaren skapar en identitet i spelet och är sedan aktiv med att utveckla den virtuella världen och sitt alter ego. Detta kan t.ex. bestå i att köpa "land" eller "område" och därefter själv eller med hjälp av andra deltagare "bygga hus" som kan "hyras ut". Vidare kan en deltagare öppna en butik och sälja "varor" (kläder, bilar etc.) eller "tjänster" (hårklippning, städning etc.) som köparna använder i den virtuella världen.

text: Betalning för transaktioner mellan deltagarna sker i en speciell intern valuta för den virtuella världen. I vissa spel har deltagaren ett konto där pengar kan sättas in och omvandlas till den interna valutan för att sedan kunna användas för att köpa "varor" och "tjänster". På kontot hamnar också in- och utbetalningar, i intern valuta, från/till andra deltagare för sålda/köpta "varor/tjänster". Behållningen på kontot i intern valuta kan i vissa spel omvandlas till pengar. Den interna valutan kan ha en fast växlingskurs mot t.ex. den amerikanska dollarn och växlas hos den som tillhandahåller spelet. Växling till eller från gällande lagliga betalningsmedel utförs också av andra aktörer till publicerade kurser via kreditkort eller s.k. elektroniska plånböcker.

text: Deltagande i spelet sker under en skapad identitet och ingen av de övriga deltagarna har kännedom om den verkliga identiteten eller var en deltagare finns i världen.

text: Skatteverket anser att en bedömning av transaktioner mellan deltagare i en spelvärld ska bedömas utifrån de regler som finns i ML. Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av tjänster som är skattepliktig och görs i en yrkesmässig verksamhet.

text: Med omsättning förstås enligt

text: 2 kap. 1 §

text: ML bl.a. att en tjänst tillhandahålls mot ersättning. Ersättningen måste kunna uttryckas i pengar.

text: Enligt de uppgifter som Skatteverket kunnat ta del av är det för närvarande elektroniska tjänster som tillhandahålls i de virtuella världarna. Tjänsterna är sådana som finns uppräknade i

text: . Det finns inget undantag från skatteplikt vid omsättning av sådana tjänster i

text: 3 kap.

text: ML. Med tanke på den utveckling som sker inom området måste dock varje transaktion bedömas i det enskilda fallet för att det ska kunna avgöras vilken tjänst som tillhandahålls och om den omfattas av något undantag från skatteplikt.

text: Vid transaktioner mellan deltagarna i en virtuell värld där en överenskommelse finns om försäljning av en "vara" eller en "tjänst" mot ersättning i en intern valuta föreligger enligt Skatteverkets bedömning en omsättning av en elektronisk tjänst när den interna valutan kan omvandlas till pengar. Det finns ett direkt samband mellan den tjänst som tillhandahålls en annan deltagare och den ersättning i den interna valutan som denne erlägger. Genom att den interna valutan kan omvandlas till gällande lagligt betalningsmedel utgör den en ersättning som kan uttryckas i pengar. Om den interna valutan inte kan omvandlas till pengar föreligger ingen omsättning.

text: För att en deltagare ska vara skattskyldig till mervärdesskatt krävs att omsättningen görs i en yrkesmässig verksamhet. Av ML framgår att en verksamhet är yrkesmässig om den utgör näringsverksamhet enligt

text: 13 kap.

text: IL eller bedrivs i former som är jämförliga med en till sådan näringsverksamhet hänförlig rörelse och ersättningen för omsättningen i verksamheten under beskattningsåret överstiger 30 000 kr.

text: En deltagare som säljer elektroniska eller andra tjänster i en virtuell värld kan enligt Skatteverkets mening bedriva näringsverksamhet enligt de kriterier som finns i IL. En bedömning får göras i det enskilda fallet av verksamhetens omfattning, varaktighet, självständighet och vinstsyfte. Om deltagaren bedriver näringsverksamhet är verksamheten yrkesmässig enligt ML.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning ska en bedömning av begreppet yrkesmässighet göras utifrån vad som avses med ekonomisk verksamhet i mervärdesskattedirektivet när denna tolkning är möjlig med hänsyn till den svenska lagregelns tolkningsutrymme.

text: Detta innebär att om omsättningen uppgår till mer än 30 000 kr ska begreppet näringsliknande former anses motsvara vad som avses med ekonomisk verksamhet i artikel 9.1 i mervärdesskattedirektivet. Enligt direktivet är en beskattningsbar person någon som självständigt bedriver en ekonomisk verksamhet, oberoende av dess syfte eller resultat. Med ekonomisk verksamhet avses bl.a. varje verksamhet som bedrivs av en tjänsteleverantör.

text: Skatteverket anser att en deltagare som, utan att bedriva näringsverksamhet, självständigt och med viss varaktighet omsätter elektroniska tjänster för mer än 30 000 kr bedriver en verksamhet som är yrkesmässig enligt

text: 4 kap. 1 § 2

text: ML.

text: Mervärdesskatt ska endast betalas vid omsättning inom landet. För att en deltagare som säljer tjänster med säkerhet ska kunna avgöra om en tjänst är omsatt inom landet eller utomlands måste säljaren ha uppgift om i vilket land köparen är etablerad. Av samma anledning måste en deltagare som köper tjänster och som bedriver ekonomisk verksamhet från en etablering i Sverige veta säljarens status.

text: Eftersom en deltagare i ett online-spel normalt inte anger sin identitet och bosättning måste säljaren och ibland köparen efterfråga den information som krävs för att kunna fastställa om omsättningen har skett inom landet eller utomlands. Säljaren bör ha uppgift om i vilket land köparen finns (är etablerad) och om köparen är en näringsidkare eller inte. Även köparen kan behöva liknande information om säljaren. I de fall säljaren fått uppgifter som gör att omsättningen skett utomlands bör säljaren genom dokumentation göra sannolikt att de lämnade uppgifterna är korrekta. IP-adress kan indikera landstillhörighet och företagsnummer eller företagsnamn kan indikera att köparen är en näringsidkare.

text: Av tabellen i avsnitt 4.1 framgår vilken påverkan köparens geografiska plats har vid bestämning av omsättningsland för elektroniska tjänster och vem som blir skyldig att betala skatten.

text: För den som anses bedriva yrkesmässig verksamhet och blir skattskyldig gäller de allmänna reglerna i ML bl.a. avseende avdragsrätt för ingående skatt och faktureringsskyldighet.

text: 131 196971-08/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 868103-09/111

title: Undantag från skatteplikt - bikostnad vid import

text: Nytt: 2009-12-22

text: Detta ställningstagande har ersatts av Skatteverkets ställningstagande med samma namn från 2010-06-29, dnr

text: 131 372548-10/111

text: 1 Sammanfattning

text: Bestämmelserna om vad som ska ingå i beskattningsunderlaget vid import är tvingande och det finns enligt Skatteverkets bedömning ingen möjlighet att exkludera någon kostnadskomponent som ska ingå. Tullverket lämnar i sina allmänna råd information om vad som ska ingå i beskattningsunderlaget vid import.

text: Uppgifterna om bestämmelseort i den internationella frakthandlingen är avgörande för bedömningen av vilka bikostnader som ska ingå i beskattningsunderlaget vid import. Alla bikostnader fram till den sista ort som anges i frakthandlingen ska ingå i beskattningsunderlaget.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning ska den som tillhandahåller en tjänst som har samband med en import kunna undanta omsättningen av tjänsten från skatteplikt när tjänsten avser en importerad vara och utförs innan och fram till att varan anländer till den sista ort som framgår av en internationell frakthandling.

text: Skatteverket anser att uppvisandet av en kopia på den internationella frakthandlingen är ett sätt för den som tillhandahåller en tjänst som ska ingå i beskattningsunderlaget vid import att styrka att undantaget från skatteplikt är tillämpligt.

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2010 och har tagits fram på grund av ändrad lagstiftning.

text: 2 Frågeställning

text: Ändrade regler avseende omsättningsland för tjänster träder i kraft den 1 januari 2010. De ändrade reglerna innebär bl.a. att varutransporttjänster i större omfattning än vad som tidigare har gällt anses omsatta inom landet. Fråga har därför aktualiserats om när en omsättning av en tjänst i samband med import kan undantas från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 32 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Fråga har också uppkommit om hur den som tillhandahåller tjänsten ska kunna visa att tjänsten är undantagen från skatteplikt.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Samtliga paragrafer i ML och samtliga artiklar i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet, som nämns i detta ställningstagande gäller bestämmelserna i deras lydelse från och med den 1 januari 2010.

text: Av

text: 3 kap. 32 §

text: ML framgår att om ersättningen för en tjänst utgör en sådan bikostnad som enligt

text: 7 kap. 8 § tredje stycket

text: ML ska ingå i beskattningsunderlaget vid import, så är omsättningen av tjänsten undantagen från skatteplikt. Motsvarande bestämmelse finns i artikel 144 i mervärdesskattedirektivet.

text: Beskattningsunderlaget vid import utgörs enligt

text: 7 kap. 8 § första stycket

text: ML av varans värde för tulländamål, bestämt enligt

text: rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992

text: om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen, tullkodex, med tillägg av tull och andra statliga skatter eller avgifter, utom mervärdesskatt som tas ut av Tullverket med anledning av införseln. Tillägg ska inte göras i fall då tullen, skatterna eller avgifterna ingår i varans värde.

text: Av

text: 7 kap. 8 § tredje stycket

text: ML framgår att även bikostnader som provisions‑, emballage-, transport- och försäkringskostnader som uppkommer fram till första bestämmelseorten här i landet ska ingå i beskattningsunderlaget vid import. Är det vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde känt att varan ska transporteras till någon annan bestämmelseort här i landet eller till någon bestämmelseort i ett annat medlemsland, ska också bikostnader fram till den orten ingå i beskattningsunderlaget.

text: I mervärdesskattedirektivet finns motsvarande regler om beskattningsunderlaget vid import i artiklarna

text: Enligt

text: 13 b § mervärdesskatteförordningen (1994:223)

text: , MF, förstås med första bestämmelseort i

text: 7 kap. 8 § tredje stycket

text: ML den ort som anges i en fraktsedel eller annan transporthandling avseende importen till Sverige. Vidare framgår att om varan ska transporteras till någon annan bestämmelseort ska detta anses känt vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde om en sådan annan ort anges på fraktsedeln eller transporthandlingen.

text: Av

text: 1 kap. 5 §

text: ML framgår att skattskyldigheten vid import inträder vid den tidpunkt då skyldighet att betala tull enligt tullagstiftningen inträder eller skulle ha inträtt om skyldighet att betala tull förelegat.

text: Den 1 januari 1996 infördes ändrade regler i ML i enlighet med

text: rådets direktiv 95/7/EG

text: , det s.k. andra förenklingsdirektivet. Skälen till införandet av

text: 3 kap. 32 §

text: ML och ändringen i

text: 7 kap. 8 §

text: ML framgår av

text: prop. 1995/96:58 s. 40

text: "Eftersom regleringen i förenklingsdirektivet (

text: artikel 1.2

text: ) är obligatorisk bör 7 kap. 8 § andra stycket kompletteras med en bestämmelse som anger att beskattningsunderlaget för en varuimport till Sverige, utöver omkostnaderna fram till den första bestämmelseorten, även bör inkludera omkostnader som uppkommit vid transport till någon annan bestämmelseort i Sverige eller till en bestämmelseort i något annat EG-land, om denna ort är känd vid tidpunkten för importen. Vissa redaktionella ändringar bör också övervägas.

text: För undvikande av dubbelbeskattning bör vidare införas en bestämmelse som undantar omsättning av transporttjänster och andra tjänster om ersättningen utgör en sådan omkostnad som skall räknas in i beskattningsunderlaget för varuimport."

text: 4 Bedömning

text: Tullverket är beskattningsmyndighet vid import av en vara. Mervärdesskatt vid import fastställs och uppbärs av Tullverket i den ordning som gäller för tull.

text: Beskattningsunderlaget vid import ska fastställas enligt

text: 7 kap. 8 §

text: ML jämfört med 13 b § MF. Bestämmelserna är tvingande och det finns enligt Skatteverkets bedömning ingen möjlighet att exkludera någon komponent som ska ingå. Det blir ingen dubbelbeskattning eftersom en omsättning av en tjänst som ska ingå i beskattningsunderlaget vid import är undantagen från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 32 §

text: ML.

text: Utgångsvärdet i ML för beskattningsunderlaget vid import är varans värde för tulländamål bestämt enligt tullkodex. Sedan ska tull och andra statliga skatter och avgifter, utom mervärdesskatt, läggas till såvida dessa inte ingår i varans värde. Vidare ska bikostnader såsom provisioner, emballage, transporter och försäkring som uppkommer fram till första bestämmelseort i Sverige läggas till. Slutligen ska även bikostnader uppkomna fram till annan ort än den första ingå om någon sådan ort är känd vid skattskyldighetens inträde.

text: Tullverket lämnar i sina allmänna råd upplysningar om vad som ska ingå i beskattningsunderlaget vid import.

text: Bikostnader uppkomna fram till första bestämmelseort ska ingå i beskattningsunderlaget. Avgörande för vilka ytterligare bikostnader som ska ingå i beskattningsunderlaget är vilken ytterligare ort som kan anses vara känd vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde. Av 13 b § MF framgår att en annan bestämmelseort är känd vid skattskyldighetens inträde om den framgår av fraktsedel eller annan transporthandling avseende importen till Sverige.

text: I den internationella frakthandlingen ska det vid import till Sverige finnas angivet en svensk ort. Den svenska ort som finns angiven och dit varan först ska anlända är den första bestämmelseorten. Om det finns ytterligare svenska orter angivna i den internationella frakthandlingen ska den ort dit varan slutligen anländer anses utgöra annan känd ort enligt 13 b § MF. Detsamma gäller om en annan efterföljande ort i ett annat medlemsland anges i frakthandlingen.

text: Enligt Skatteverkets bedömning är således uppgifterna i den internationella frakthandling avgörande för vilka bikostnader som ska ingå i beskattningsunderlaget vid import. Alla bikostnader där tjänsten avser den importerade varan och utförs innan och fram till att varan anländer till den sista ort som framgår av en internationell frakthandling ska ingå. Utförs tjänsten först när varan kommit fram och finns på den sista bestämmelseort ska kostnaden inte ingå.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning ska den som tillhandahåller en tjänst som har samband med en import av en vara kunna undanta omsättningen av tjänsten från skatteplikt när tjänsten utförs innan och fram till att varan kommer fram till den sista ort som framgår av en internationell frakthandling.

text: Skatteverket anser att ett sätt för den som tillhandahåller tjänsten att styrka att undantaget från skatteplikt är tillämpligt är att visa en kopia på den internationella frakthandlingen.

text: Exempel 1

text: Varor transporteras med flyg till Arlanda med en internationell flygfraktsedel där Arlanda anges som bestämmelseort. I fraktsedeln framgår ingen annan bestämmelseort. Den svenske köparen ger en svensk åkare i uppdrag att köra varorna till Gävle.

text: Arlanda är angiven som första och enda bestämmelseort i den internationella frakthandlingen. Bikostnader som uppkommer fram till Arlanda ska ingå i beskattningsunderlaget. Det finns ingen annan känd bestämmelseort vilket medför att bikostnader som uppkommer efter det att varorna kommit fram till Arlanda inte ska ingå i beskattningsunderlaget vid import.

text: Transporten mellan Arlanda och Gävle är inte undantagen från skatteplikt vilket medför att åkaren ska debitera mervärdesskatt i fakturan till den svenske uppdragsgivaren.

text: Exempel 2

text: Varor transporteras med fartyg till Göteborgs hamn. De lossas och transporteras med bil till Värnamo. Den internationella fraktsedeln anger Göteborg som den hamn till vilken varorna ska fraktas med fartyg. Det anges dessutom att varorna ska fraktas till den svenske köparen i Värnamo med bil.

text: Göteborg är angiven som första bestämmelseort i den internationella frakthandlingen. Dessutom framgår av frakthandlingen att varorna ska vidare till Värnamo som därmed blir annan känd bestämmelseort. De bikostnader som uppkommer fram till Göteborg ska ingå i beskattningsunderlaget vid import. Det är känt att varorna ska till Värnamo vilket innebär att även bikostnader som uppkommer fram till Värnamo ska ingå i beskattningsunderlaget vid import.

text: Transporten mellan Göteborg och Värnamo är undantagen från skatteplikt vilket medför att åkaren inte ska debitera mervärdesskatt i fakturan. Åkaren kan ha en kopia på den internationella frakthandlingen som underlag för att undanta omsättningen från skatteplikt.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 868883-11/111

text: Nytt: 2019-05-20

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Upphävande av ställningstagandet ”Svar till Sveriges Hotell och Restaurangföretagare på frågor om den sänkta momsen på restaurang- och cateringtjänster”, dnr

text: 202 233804-19/111

text: OBS! Se även Skattesats för restaurang- och cateringtjänster i samband med konferenser m.m., Skatteverkets ställningstagande den 29 mars 2012, dnr

text: 131 193650-12/111

text: Den 1 januari 2012 sänks momsen från 25 till 12 procent på restaurang- och cateringtjänster, med undantag för den del av tjänsten som avser spritdrycker, vin och starköl.

text: Skatteverket har lämnat svar till Sveriges Hotell och Restaurangföretagare på frågor som de har fått från sina medlemsföretag om den sänkta momsen på restaurang- och cateringtjänster.

text: 1. När mat ingår som en del i ett konferensarrangemang, vilken momssats ska då tillämpas på maten, 12 procent eller 25 procent?

text: Ett konferensarrangemang omfattar många olika komponenter, till exempel lokal, personal, teknisk utrustning, förfriskningar och måltider. Arrangemanget ska dock behandlas som ett enda tillhandahållande. Skattesatsen för arrangören är 25 procent. Även ersättningen för de måltider som ingår i arrangemanget ska alltså beskattas med 25 procent.

text: Detta framgår av Skatteverkets ställningstagande 2007-09-28, dnr

text: 131 542246-07/111

text: "Tillhandahållande av konferensarrangemang". Av samma ställningstagande framgår att ersättningen för logi, resor och andra tjänster som inte normalt ingår i ett konferensarrangemang ska beskattas för sig.

text: Om en restaurang eller ett cateringföretag anlitas som underentreprenör av konferensarrangören och bara tillhandahåller förfriskningar och måltider, ska den tjänsten beskattas med 12 procent.

text: 2. Samma fråga som ovan men istället för konferensarrangemang är det ett festvåningspaket?

text: Ett festvåningspaket som omfattar mat, dryck, lokal, diskning, städning och liknande tjänster ska beskattas med 12 procent.

text: 3. Finns det möjliga gränsdragningsproblem avseende ovanstående frågor?

text: Ja. När flera varor eller tjänster ingår måste man alltid avgöra om det handlar om ett enda eller flera separata tillhandahållanden.

text: En tjänst ska anses som underordnad en huvudsaklig tjänst när kunderna inte efterfrågar den i sig, utan då den endast är ett medel att på bästa sätt åtnjuta den egentliga tjänst som företaget tillhandahåller.

text: Restaurang- och cateringtjänster är ett typiskt exempel på tillhandahållanden som består av ett knippe varor och tjänster men som ska behandlas som ett enda tillhandahållande. De olika delarna - maten, lokalen, porslinet, serveringen - efterfrågas inte var för sig utan som en helhet.

text: 4. När boende ingår i ett konferensarrangemang, vilken momssats ska då tillämpas på frukosten?

text: Frukost i samband med logi får, liksom själva login, anses vara en tjänst som normalt inte ingår i ett konferensarrangemang. Därför ska frukosten beskattas för sig, alltså med 12 procent.

text: 5. Ska man tillämpa olika momssatser på innehållet i exempelvis en drink när de olika beståndsdelarna när de serveras separat har olika momssatser (exempelvis sprit och läsk)?

text: Nej. Drinken ska inte delas upp. Om spritdrycker ingår i en drink tillsammans med andra ingredienser ska hela tillhandahållandet av drinken beskattas med 25 procent.

text: 6. Ingår transporten av maten i samband med ett cateringuppdrag i cateringtjänsten?

text: Om transporten av maten tillhandahålls av cateringföretaget så ingår den i cateringtjänsten och ska beskattas med 12 procent.

text: 7. Vad gäller vid uppställning av bord och stolar inför ett cateringuppdrag, 12 eller 25 procents moms?

text: Här gäller samma som för transporten av maten. Alla tjänster som har direkt anknytning till tillhandahållandet av mat och dryck ingår i restaurang- eller cateringtjänsten. Det kan handla om dukning, servering, avdukning, diskning, nyttjandet av lokal och av utrustning såsom möbler och porslin.

text: 8. Om man ska tillhandahålla en restaurang- eller cateringtjänst i januari 2012 som ska förskottsbetalas, kan man fakturera arrangemanget med 12 procent moms redan nu?

text: De nya reglerna träder i kraft den 1 januari 2012. Enligt övergångsbestämmelserna gäller äldre regler fortfarande i fråga om mervärdesskatt för vilken skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet.

text: Det innebär att om förskott erhålls under 2011 för en restaurang- eller cateringtjänst som tillhandahålls under 2012 så gäller de gamla reglerna för förskottet. Moms ska alltså tas ut med 25 procent i sådana fall. Om förskottet erhålls efter årsskiftet gäller de nya reglerna och moms ska tas ut med 12 procent.

text: Det avgörande är alltså inte när fakturan ställs ut, utan när förskottet faktiskt erhålls.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 87184-07/111

title: Indelning av biogasanläggning

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Indelning av biogasanläggning, dnr

text: 202 387104-18/111

text: 1 Sammanfattning

text: En biogasanläggning, som till övervägande del används i syfte att framställa biogas, ska indelas som industribyggnad. I de fall biogas tillvaratas som en sekundärprodukt, t.ex. från en deponi av organiskt avfall eller i ett avloppsreningsverk, ska dock den primära verksamheten i byggnaden ligga till grund för indelning i byggnadstyp.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Utvinning av biogas, som bl.a. kan användas som drivmedel eller för uppvärmning, kan ske på flera olika sätt. Antingen kan utvinningen ske direkt ur en deponi med organiskt avfall, genom rötning av avloppsslam vid ett avloppsreningsverk eller genom framställning i en biogasanläggning. Vid framställning av biogas i särskild anläggning utgörs "råvaran" vanligen av en blandning av organiskt avfall från t.ex. hushåll, avloppsslam och ensilage eller flytgödsel. Lantbrukarna som levererar ensilage och flytgödsel erhåller i utbyte biogödsel som bland annat kan användas i ekologisk odling.

text: Fråga har uppkommit om en biogasanläggning ska indelas som reningsanläggning eller hänföras till industribyggnad.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152)

text: ,FTL, framgår hur byggnader ska indelas i byggnadstyper. Dessa är småhus, hyreshus, ekonomibyggnad, kraftverksbyggnad, industribyggnad, specialbyggnad och övrig byggnad.

text: Av

text: 3 kap. 2 §

text: FTL framgår att specialbyggnader är undantagna från skatteplikt. Skälet härtill är att de används för samhällsnyttiga ändamål.

text: Med industribyggnad avses byggnad som är inrättad för industriell verksamhet och som inte utgör kraftverksbyggnad.

text: Specialbyggnad uppdelas i elva olika undergrupper, varav en av dessa utgör reningsanläggning. Till reningsanläggning hänförs enligt lagrummet vattenreningsverk, avloppsreningsverk, anläggning för förvaring av radioaktivt avfall, sopstation och liknande samt pumpstation som hör till sådan anläggning. Genom SFS 2001:546 förtydligades

text: 2 kap. 2 §

text: FTL och det slogs fast att: "Som reningsanläggning avses inte anläggning där verksamheten i allt väsentligt utgör ett led i en industriell process".

text: Av förarbetena till SFS 2001:546 (

text: prop. 2000/01:121 s. 42

text: ) framgår att enbart byggnader som har till syfte att ta hand om avfall av olika slag ska hänföras till reningsanläggning.

text: Regeringsrätten har i en dom från 2006 (

text: RÅ 2006:49

text: ) hänfört en anläggning för återvinning av papper, plast och andra produkter till reningsanläggning. Regeringsrätten konstaterar att den dominerande verksamheten utgör ett självständigt led i en återvinningskedja som avslutas med att det av bolaget rensade, balade och vidaresålda pappersmaterialet bearbetas av köparna till åter brukbart papper. Det förhållande att avfall fått ett kommersiellt användningsområde förtar inte återvinningsverksamheten dess samhällsnyttiga inslag.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Utvinning av biogas kan, som framgår ovan, ske på olika sätt. Utvinning som sker direkt i en deponi av organiskt avfall eller i ett avloppsreningsverk innebär i huvudsak endast ett tillvaratagande av den biogas som ändå bildas i det aktuella avfallet. Biogasen kan i sådant fall anses utgöra en sekundärprodukt. Indelning i byggnadstyp ska därvid ske utifrån den primära verksamheten i byggnaden.

text: Det förekommer att sådan gas samlas in, av miljö- och säkerhetsskäl, och facklas bort om den inte får någon användning.

text: Om däremot framställningen sker i en separat anläggning blir bedömningen en annan. I ett sådant fall är huvudsyftet inte i första hand att ta hand om avfall, även om sådant till betydande del används i processen, utan att framställa biogas. En sådan anläggning kan därför inte hänföras till reningsanläggning utan ska i stället delas in som industribyggnad. Detta gäller oberoende av den samhällsnytta som är förenad med en sådan verksamhet.

text: Styrsignalen ska tillämpas vid fastighetstaxering.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 873272-09/111

title: Prövning av förnamns lämplighet

text: Nytt: 2017-05-31

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Upphävande av fyra ställningstaganden om namn, dnr

text: 131 235237-17/111

text: 1 Sammanfattning

text: Anmälningar om förnamn bör allmänt prövas i en generös anda. ”Hellre fria än fälla” bör gälla. Valet av förnamn är en så personlig angelägenhet att en omfattande valfrihet måste tillerkännas den enskilde. Det förhållandet att ett visst namn normalt bärs av personer av ett visst kön bör inte anses medföra att namnet är olämpligt för personer av motsatt kön. Även en enstaka bokstav kan godtas som förnamn.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Frågor om förnamns lämplighet är ständigt föremål för diskussion. Praxis har utvidgat det tillåtna området. Skatteverket har i ett ställningstagande den 11 augusti 2008, dnr

text: 131 469062-08/111

text: lämnat rekommendationer om hur prövningen av förnamns lämplighet ska ske i vissa tveksamma fall.

text: Regeringsrätten har i tre nyligen avgjorda mål bedömt lämpligheten av förnamn.

text: I mål 2893-09 har Regeringsrätten godkänt Madeleine som förnamn för en vuxen man trots den omständigheten att namnet Madeleine traditionellt bärs av kvinnor.

text: I mål 4235-08 har Regeringsrätten godkänt byte av Ann-Christine till A-C för en vuxen kvinna. Regeringsrätten anförde att den omständigheten att A-C skulle kunna tolkas som en förkortning av ett annat namn innebär inte i sig att det uppenbarligen inte är lämpligt. Inte heller av någon annan anledning är A-C uppenbarligen inte lämpligt som förnamn.

text: I mål 972-09 har Regeringsrätten godkänt Q för ett barn. Regeringsrätten anförde att den omständigheten att ett förnamn som består av en enstaka bokstav skulle kunna tolkas som en förkortning av ett annat förnamn innebär inte i sig att det uppenbarligen inte är lämpligt. Inte heller av någon annan anledning är Q uppenbarligen inte lämpligt som förnamn.

text: I domarna har Regeringsrätten betonat att valet av förnamn är en så personlig angelägenhet att en omfattande valfrihet måste tillerkännas den enskilde.

text: Skatteverket har mot denna bakgrund funnit det lämpligt att göra ett nytt ställningstagande om bedömningen av förnamns lämplighet och upphäva ställningstagandet av den 11 augusti 2008.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Bestämmelser om förnamns lämplighet finns i

text: 34 § namnlagen

text: Ett förnamn får inte godkännas som:

text: kan väcka anstöt

text: kan antas leda till obehag för bäraren

text: uppenbarligen inte är lämpligt som förnamn.

text: Begreppet anstöt ska bedömas ur allmän synvinkel. Namnet får inte stöta anständighetskänslan.

text: Uttrycket obehag är mer inriktat på bäraren själv. Då handlar det om konstiga och bisarra förnamn som utan att vara anstötliga kan medföra obehag för bäraren.

text: Med namn som uppenbarligen inte är lämpliga som förnamn syftar man t.ex. på namn med påtaglig efternamnskaraktär.

text: I praxis har bedömningen av olämplighetskriterietskett med varierande resultat med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Det är därför svårt att förutse utgången av en prövning i domstol i ett visst fall.

text: I Regeringsrättens avgörande RÅ 85 2:8 har anförts att vid prövningen av förnamns lämplighet bör även kunna tas hänsyn till namnskicket i ett annat land som personen har stark anknytning till.

text: I Danmark och Norge är friheten att bära släktnamn som mellannamn betydligt större än i Sverige. För att minska de svårigheter som därigenom kan uppstå för personer med annat nordiskt ursprung vid bosättning i Sverige har Skatteverket rekommenderat att ett namn som förekommer i släkten som danskt eller norskt mellannamn kan godkännas som förnamn. Se Skatteverkets ställningstagande angående danskt eller norskt mellannamn som förnamn för barn fött i Sverige (2006-08-31, dnr

text: 131 525490-05/111

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Tillämpningen av kriteriet ”kan väcka anstöt” torde sällan vålla några problem. Anstötliga namn kan exempelvis vara svordomar, könsord och förolämpande benämningar. Inte heller sådana namn som kan uppfattas som anstötliga av religiösa skäl bör godtas.

text: Avslag enligt kriteriet ”kan antas leda till obehag för bäraren” bör inte tillämpas när namn anmäls för vuxna personer. En vuxen person får anses själv kunna bedöma om ett namn kan antas leda till obehag. När det gäller barn under 18 år får det anses ligga inom vårdnadshavarnas ansvarsområde att göra den bedömningen.

text: Att ett anmält förnamn är nybildat och inte tidigare känt som förnamn medför inte i sig att namnet är olämpligt.

text: Bedömningen av om ett anmält förnamn har en sådan efternamnskaraktär det är uppenbart olämpligt som förnamn bör göras generöst. Att ett namn godkänts som efternamn av Patent- och registreringsverket innebär inte automatiskt att namnet inte kan godkännas som förnamn. Ett sådant namn får prövas enligt samma kriterier som andra anmälda förnamn. Att ett anmält förnamn är ett varumärke innebär inte något självständigt hinder mot godkännande. Prövningen måste även i dessa fall utgå från

text: namnlagens

text: kriterier. Det förhållandet att ett visst namn normalt bärs av personer av ett visst kön bör inte anses medföra att namnet är olämpligt för personer av motsatt kön.Detta gäller även när ett sådant namn anmäls för ett barn under 18 år. Det är även i det fallet vårdnadshavaren som får anses göra bedömningen av om namnet kan antas leda till obehag.

text: Enstaka bokstäver som inte uppfattas som namn kan liksom en bokstavskombination godtas som förnamn även om den kan uppfattas som förkortning av ett annat förnamn som personen har.

text: Titlar som används i samhället får normalt kunna antas leda till missförstånd och därför vara olämpliga som förnamn liksom adelsprefix såsom von och af.

text: Även allmänt vedertagna nödsignaler och anrop, t.ex. SOS eller Mayday kan ge upphov till missförstånd.

text: Även siffror får anses vara olämpliga som förnamn.

text: Vid bedömningen av förnamns lämplighet bör även vägas in om flera namn tillsammans bildar en mening med stötande eller på annat sätt olämplig innebörd.

text: Mot bakgrund av att valet av förnamn är en så personlig angelägenhet att en omfattande valfrihet måste tillerkännas den enskilde bör anmälningar om förnamn allmänt prövas i en generös anda. ”Hellre fria än fälla” bör gälla.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 880650-11/111

nyckelord:
Andra ämnesområden
Fastighetstaxering

text: 2017-09-08: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Byggnadstypen småhus och bostadsbegreppet, dnr

text: 202 326518-17/111

text: 1 Sammanfattning

text: För att en byggnad ska anses vara inrättad för boende och därmed kunna indelas i byggnadstypen småhus bör den ha en utrustning för boendets olika funktioner; matlagning, förvaring och hygien m.m. Med hänsyn till den yta som dessa boendefunktioner kräver, bör byggnaden ha en yta som åtminstone uppgår till 12 kvm uttryckt i boarea.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit vilka krav som bör ställas för att en byggnad ska anses vara inrättad för boende och därmed kunna indelas i byggnadstypen småhus i enlighet med

text: 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152)

text: , FTL.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 2 kap. 2 §

text: FTL framgår bl.a. att byggnad som är inrättad till bostad åt en eller två familjer ska indelas i byggnadstypen småhus. Till sådan byggnad ska höra komplementhus såsom garage, förråd och annan mindre byggnad.

text: För att en byggnad ska anses inrättad som bostad åt en eller två familjer bör enligt Skatteverkets allmänna råd (SKV A 2010:9) krävas att den är utrustad med för en bostad grundläggande installationer och bekvämligheter. I undantagsfall kan dessa funktioner vara uppdelade mellan två eller flera byggnader på samma tomt om byggnaderna är inrättade för att tillsammans utgöra bostad åt en familj.

text: Beträffande gränsdragningen mot komplementhus anger skatteverkets allmänna råd (SKV A 2011:18) att med komplementhus bör byggnadens funktion som komplement till boendet vara avgörande. Till småhus och inte komplementhus bör därför hänföras en mindre byggnad, om den övervägande delen av byggnadens värde avses sådan del av byggnaden som är inrättad för boende. Detta bör gälla även om byggnaden inte självständigt kan utgöra permanentbostad eller fritidsbostad för en eller två familjer.

text: En byggnad ska vara inrättad för bostadsändamål för att indelas i byggnadstypen småhus. Skatteverkets allmänna råd anger beträffande denna förutsättning som nämnts att byggnaden ska vara utrustad med en för en bostad grundläggande installationer och bekvämligheter. Vad dessa grundläggande installationer och bekvämligheter kan bestå av skiljer sig från småhus till småhus beroende på läge samt om det används för permanent- eller fritidsboende. Några exempel nämns inte i det allmänna rådet. För att finna en allmänt vedertagen uppfattning i denna fråga får ledning sökas på annat håll.

text: Enligt Terminologicentrum (TNC) till vilket Boverket hänvisar, avses med bostad hus, lägenhet, rum eller annat utrymme att bo i. Det allmänna rådet till Boverkets byggregler BBR 3:22, "Allmänt om utformning av bostäder", hänvisar till normalnivån i Svensk Standard SS 91 42 21. I denna standard finns exempel på inredningslängder för matlagning, förvaring och exempel på hygienutrymmen för ett visst antal personer.

text: Enligt Statistikcentralen, vilken tillhandahåller offentlig statistik avseende främst Finland, avses med bostad en helhet som är avsedd för åretruntboende och som består av ett eller flera bostadsrum och som är utrustad med kök, kokvrå eller kokutrymme. En bostad bör ha en lägenhetsyta på minst 7 kvm. Varje bostad ska ha en egen direkt ingång.

text: Wikipedia beskriver bostadsbegreppet på så sätt att en bostad är ett hus, ett rum eller en lägenhet som en eller flera människor bor i. En bostad innehåller utrymmen för matlagning, hygien och sömn. Därtill ofta utrymmen för umgänge, familjeliv och högtidligare tillfällen. Som bostadshus definieras oftast hus där minst halva arean är avsedd som bostadsutrymme.

text: 4 Bedömning

text: Det avgörande vid indelning i byggnadstyper är i regel det ändamål för vilket byggnaden är inrättad. För byggnadstypen småhus är därmed inrättandet till bostad avgörande vid indelningen. Det som enligt en allmän begreppsuppfattning kan sägas skilja mellan begreppen byggnad och bostad är att en bostad förutsätter utrustning för matlagning och förvaring samt utrymmen för hygien och sömn. Med tanke på detta bör bostaden även förutsättas ha en minsta yta.

text: Svårigheten med att uttolka innebörden av begreppet bostad är att standarden på nämnda utrustning och utrymmen avsevärt skiljer sig från byggnad till byggnad. Eftersom standarden kan vara mycket låg i framför allt fritidshus, torp och liknande byggnader kan ett inrättande för boende endast förutsätta en förekomst av utrustning/utrymmen i en byggnad. Det förhållandet att utrustningen är av mycket enkel beskaffenhet kan därmed inte tillmätas någon betydelse i detta avseende.

text: Detta resonemang för med sig att även den mest primitiva byggnaden med den absolut enklaste utrustning för matlagning, förvaring och hygien m.m. bör godtas som inrättad för boende. Det kan inte krävas att byggnaden har el-anslutning, indraget vatten eller någon form av uppvärmning. Tillgång till toalett (WC eller torrtoalett) bör emellertid finnas i närliggande komplementhus, annat småhus på tomten eller, i ett fritidshusområde, i servicebyggnad. Nämnda utrustning upptar naturligtvis en viss yta i byggnaden. För matlagningen ska det finnas skafferi/kylskåp samt en bänk för matlagning och ev. disk, för förvaring av klädesplagg bör finnas någon form av garderob och för hygien bör finnas plats för bänk med tvättho. Hygienutrymmet kan vara vidbyggt huset eller finnas i annan närliggande byggnad, exempelvis i en servicebyggnad som hör till ett fritidshusområde. Då en bostad även måste inrymma utrymme för sömn (och samvaro), bör byggnadens yta, för att kvalificera som småhus, vid denna bedömning åtminstone uppgå till 12 kvm uttryckt i boarea. Om tillgång till toalett eller hygienutrymme endast finns i närliggande komplementhus etc., bör utöver den aktuella byggnadens yta och vidbyggt hygienutrymme, härvid även inräknas yta som upptas av toaletten eller hygienutrymmet.

text: Där det så förutsätts i detaljplan eller andra byggnadsreglerande bestämmelser bör även BDT-avlopp (bad, disk och tvätt) finnas installerat. BDT-vatten innehåller allt som finns i normalt hushålls spillvatten utom avloppsvatten från toaletter, dvs. vatten från exempelvis diskmaskin, handfat, dusch, badkar och tvättmaskin. Vanligtvis krävs det inte tillstånd för inrättandet av ett BDT-avlopp. Varje kommun kan dock själva bestämma att det inom vissa känsliga områden ska krävas ett sådant inrättande.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 883678-09/111

title: Förvärvströskeln när en näringsidkare är registrerad till mervärdesskatt endast för förvärv eller omsättning av tjänster

text: Nytt: 2023-05-08

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-05-08 , dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Enligt Skatteverkets uppfattning kan en näringsidkare tillämpa tröskelvärdet på 90 000 kronor vid gemenskapsinterna förvärv av varor, den så kallade förvärvströskeln, även i det fall näringsidkaren redan är registrerad till mervärdesskatt. Det gäller under förutsättning

text: att den verksamhet som näringsidkaren bedriver varken medför skattskyldighet eller rätt till återbetalning av ingående skatt, att näringsidkaren endast är registrerad till mervärdesskatt som skattskyldig för förvärv av tjänster eller för sådan omsättning av tjänster i ett annat EU-land för vilka köparen är skattskyldig och att näringsidkaren inte har åberopat sitt registreringsnummer till mervärdesskatt vid förvärvet av varorna.

text: En näringsidkare som saknar avdrags- eller återbetalningsrätt för ingående skatt kan begära att förvärv av varor ska anses som gemenskapsinterna förvärv fastän beloppsgränsen på 90 000 kronor inte överskridits. Enligt Skatteverkets uppfattning får en näringsidkare anses ha lämnat en sådan begäran om näringsidkaren har åberopat sitt registreringsnummer till mervärdesskatt vid förvärv av varor från ett annat EU-land.

text: Om en näringsidkare av misstag har åberopat sitt registreringsnummer till mervärdesskatt vid förvärv av varor från ett annat EU-land kan förvärvströskeln trots det tillämpas. Det gäller under förutsättning att näringsidkaren kan visa att säljaren underrättats om misstaget och att mervärdesskatt påförts på omsättningen av varorna i ett annat EU-land.

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2010 och har tagits fram på grund av ändrad lagstiftning.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Nya bestämmelser om omsättningsland för tjänster träder i kraft den 1 januari 2010. Reglerna innebär att även näringsidkare som saknar rätt till avdrag eller återbetalning av ingående skatt ska vara registrerade till mervärdesskatt om de är skattskyldiga för förvärv av tjänster från utlandet eller omsätter vissa tjänster i andra EU-länder.

text: Fråga har uppkommit om förvärvströskeln på 90 000 kronor är tillämplig när en näringsidkare, som är registrerad till mervärdesskatt endast på grund av förvärv eller omsättning av tjänster, köper varor från ett annat EU-land.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Lissabonfördraget som trädde i kraft den 1 december 2009 medför att benämningen EG (Europeiska Gemenskapen) ersätts av EU (Europeiska Unionen). I

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, anges EG då lagen ännu inte har anpassats till Lissabonfördraget. Skatteverket använder i detta ställningstagande genomgående EU med undantag för delar av avsnittet gällande rätt.

text: Samtliga paragrafer i ML och

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL, samt samtliga artiklar i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet, som nämns i detta ställningstagande gäller bestämmelserna i deras lydelse från och med den 1 januari 2010.

text: Enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 2

text: ML är en näringsidkare som förvärvar en tjänst skattskyldig för omsättningen av tjänsten om tjänsten är omsatt inom landet enligt

text: 5 kap. 5 §

text: ML och säljaren är en utländsk företagare. Bestämmelsen motsvaras av artikel 196 i mervärdesskattedirektivet.

text: Av

text: 5 kap. 5 § första stycket

text: ML framgår att en tjänst som tillhandahålls en näringsidkare som agerar i denna egenskap är omsatt inom landet om näringsidkaren antingen har sitt säte i Sverige eller ett fast etableringsställe här till vilket tjänsten tillhandahålls. Av andra stycket i samma bestämmelse framgår att en tjänst ändå inte är omsatt inom landet om den tillhandahålls ett fast etableringsställe som näringsidkaren har utomlands. Bestämmelsen motsvaras av artikel 44 i mervärdesskattedirektivet.

text: Av

text: 5 kap. 1 § första stycket

text: ML framgår att det i 2-16 §§ och 9 b kap. 4 § första stycket finns bestämmelser om i vilket fall en omsättning ska anses som en omsättning inom landet. All annan omsättning anses som omsättning utomlands.

text: Enligt2 a kap.

text: 2 § 1

text: ML förstås med gemenskapsinternt förvärv att någon under de förutsättningar som anges i 3-5 §§ mot ersättning förvärvar en vara, om varan transporteras till förvärvaren från ett annat EG-land.

text: Av2 a kap.

text: 3 § första stycket 3

text: ML samt andra stycket 2 framgår att en näringsidkare vars verksamhet inte medför någon avdragsrätt eller rätt till återbetalning av ingående skatt gör ett gemenskapsinternt förvärv under förutsättning

text: att det sammanlagda värdet av hans skattepliktiga förvärv av andra varor än nya transportmedel eller punktskattepliktiga varor under det löpande eller det föregående kalenderåret överstiger 90 000 kronor (förvärvströskeln), eller

text: att köparen omfattas av ett sådant beslut som anges i 4 §.

text: Enligt

text: 2 a kap. 4 §

text: ML ska Skatteverket på begäran av en sådan köpare som anges i 3 § andra stycket 2 besluta att förvärv som görs av honom ska anses som gemenskapsinterna förvärv fastän den angivna beloppsgränsen inte överstigs. Beslutet ska gälla under två kalenderår.

text: Ovan angivna bestämmelser i

text: 2 a kap.

text: ML motsvaras av

text: artikel 2.1 b

text: i,

text: artikel 3.1 b

text: , artikel

text: och

text: samt artikel 20 i mervärdesskattedirektivet.

text: Enligt

text: 3 kap. 1 § första stycket 2

text: SBL ska Skatteverket, med vissa undantag, registrera den som är skattskyldig enligt ML.

text: Enligt

text: 3 kap. 1 § första stycket 5 b

text: SBL ska Skatteverket registrera en näringsidkare som är etablerad i Sverige och omsätter tjänster i ett annat EG-land som förvärvaren av tjänsten är skattskyldig för i det landet i enlighet med artikel 196 i mervärdesskattedirektivet.

text: Av

text: 3 kap. 2 § första stycket

text: SBL framgår att den som bedriver näringsverksamhet och som ska registreras enligt 1 § ska anmäla sig för registrering hos Skatteverket.

text: Bestämmelserna om registrering för mervärdesskatt i

text: 3 kap. 1 §

text: SBL motsvaras av artikel 214 i mervärdesskattedirektivet.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Näringsidkare ska i vissa fall vara registrerade till mervärdesskatt trots att den verksamhet som bedrivs varken medför skattskyldighet eller rätt till återbetalning av ingående skatt. Det gäller

text: när en näringsidkare är skattskyldig för förvärv av tjänster enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 2

text: ML, så kallad omvänd skattskyldighet, eller

text: när en näringsidkare som är etablerad i Sverige, tillhandahåller tjänster som är omsatta i ett annat EU-land och där köparen är skattskyldig för förvärvet i det EU-landet enligt artikel 196 i mervärdesskattedirektivet.

text: Med verksamhet som inte medför skattskyldighet avses i detta sammanhang en verksamhet i vilken det saknas rätt till avdrag för ingående skatt, t.ex. när en näringsidkare endast är skattskyldig för förvärv av tjänster.

text: Bestämmelsen om skattskyldighet i

text: 1 kap. 2 § första stycket 2

text: ML avser tjänster som är omsatta i Sverige enligt

text: 5 kap. 5 §

text: ML när köparen är en näringsidkare som har sätet för sin verksamhet i Sverige eller ett fast etableringsställe här till vilket tjänsten tillhandahålls. Bestämmelsen motsvaras av artikel 44 i mervärdesskattedirektivet, dvs. huvudregeln vid bedömning av omsättningsland för tjänster som tillhandahålls näringsidkare.Skyldighet att vara registrerad till mervärdesskatt följer av

text: 3 kap. 1 § första stycket 2

text: SBL.

text: I den omvända situationen, dvs. när en näringsidkare som är etablerad i Sverige, tillhandahåller tjänster som är omsatta i ett annat EU-land och där köparen är skattskyldig för förvärvet följer skyldigheten att vara registrerad till mervärdesskatt av

text: 3 kap. 1 § första stycket 5 b

text: SBL. Bestämmelsen avser i likhet med

text: 1 kap. 2 § första stycket 2

text: ML omsättning av tjänster vilka beskattas i det land köparen är etablerad i enligt artikel 44 i mervärdesskattedirektivet och där köparen är skattskyldig för förvärvet. Genom att en näringsidkare i vissa fall är skyldig att vara registrerad till mervärdesskatt trots att den verksamhet som bedrivs varken medför skattskyldighet eller rätt till återbetalning av ingående skatt omfattas en sådan näringsidkare av skyldigheten att lämna uppgifter i en periodisk sammanställning enligt

text: 10 kap. 33 §

text: SBL.

text: En näringsidkare som i sin verksamhet saknar rätt till avdrag eller återbetalning av ingående skatt gör enligt2 akap.

text: 3 § andra stycket 2

text: ML ett gemenskapsinternt förvärv av varor om det sammanlagda värdet av skattepliktiga förvärv överstiger 90 000 kronor under innevarande eller föregående kalenderår. Enligt Skatteverkets uppfattning ska detta tröskelvärde, förvärvströskeln, tillämpas även i det fall näringsidkaren redan är registrerad till mervärdesskatt. Det gäller under förutsättning

text: att registreringen endast avser förvärv eller omsättning av tjänster i enlighet med vad som sägs ovan i andra och tredje stycket och

text: Om dessa förutsättningar är uppfyllda är näringsidkaren inte skyldig att redovisa ett gemenskapsinternt förvärv av varor så länge som förvärvströskeln inte överskrids.

text: Enligt

text: 2 a kap. 4 §

text: ML kan en näringsidkare som saknar avdrags- eller återbetalningsrätt begära att förvärv av varor ska anses som gemenskapsinterna förvärv fastän beloppsgränsen på 90 000 kronor inte överskridits. Enligt Skatteverkets uppfattning får en näringsidkare anses ha lämnat en sådan begäran om näringsidkaren har åberopat sitt registreringsnummer till mervärdesskatt vid förvärv av varor från ett annat EU-land trots att förvärvströskeln inte överskridits. Skatteverket ska i sådant fall besluta enligt

text: 2 a kap. 4 §

text: ML att beloppsgränsen på 90 000 kronor inte ska tillämpas. Beslutet ska gälla under två kalenderår.

text: Det kan inträffa att en näringsidkare av misstag åberopar sitt VAT-nummer vid förvärv av varor från ett annat EU-land, dvs. näringsidkaren har inte haft för avsikt att begära att bli skattskyldig för gemenskapsinterna förvärv av varor innan förvärvströskeln passerats. Kan näringsidkaren i sådant fall visa att säljaren underrättats om misstaget och att mervärdesskatt påförts på omsättningen av varorna i ett annat EU-land ska beslut enligt2 akap.

text: 4 §

text: ML inte fattas. Näringsidkaren kan i sådant fall tillämpa förvärvströskeln och är inte skyldig att redovisa gemenskapsinterna förvärv så länge som förvärvströskeln inte överskrids.