identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 700370-07/111

title: Tidpunkt då skyldigheten att betala fordonsskatt eller rätten att återfå överskjutande skatt uppkommer, om fordonet samma dag gått över till ny ägare

text: 1 Sammanfattning

text: Om ett fordon gått över till ny ägare samma dag som en ändring av

text: vägtrafikskattelagen (2006:227)

text: , VSL, träder ikraft, ska skyldigheten att betala tillkommande skatt respektive rätten att återfå överskjutande skatt anses ha uppkommit vid samma tidpunkt som när fordonet gått över till ny ägare.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har ställts om ett fordon kan anses ha övergått till ny ägare före det att fordonet blir skattepliktigt eller upphör att vara skattepliktigt, i de fall dessa två händelser inträffar samma dag.

text: Bakgrunden till frågan är om omprövningsregeln i 4 kap. 4 § första eller tredje stycket VSL ska tillämpas.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Bestämmelser om avställning och påställning av fordon samt ändrade förhållanden i fråga om fordon finns i förordningen (

text: ) om vägtrafikregister, FVTR.

text: Enligt 8 kap. 6 § FVTR räknas avställningstiden från och med den dag anmälan om avställning kom in till Vägverket.

text: Enligt 8 kap. 12 § FVTR räknas tiden för påställning från och med dagen för Vägverkets beslut.

text: Av 10 kap. 2 § FVTR framgår att den nye ägaren ska registreras från och med den dag som anges i anmälan. Om anmälan inte kommit in till Vägverket inom tio dagar från angiven dag för ägarbytet ska den nya ägaren registreras först från och med den dag anmälan kom in.

text: Skatteplikt, skattskyldighet samt bestämmelser om omprövning av fordonsskatt regleras i VSL.

text: Enligt 2 kap. 1 § VSL är ett antal uppräknade fordon skattepliktiga om de är eller bör vara registrerade i vägtrafikregistret och inte är avställda eller endast tillfälligt registrerade.

text: Skattskyldig är enligt 2 kap. 4 § VSL ägaren av fordonet. Som ägare av ett fordon anses den som är antecknad i vägtrafikregistret som ägare eller den som bör vara antecknad som ägare.

text: Av 5 kap. 2 § andra stycket VSL framgår att när ett fordon blir skattepliktigt ska fordonsskatten betalas av den som var skattskyldig när skatteplikten började gälla.

text: Om skatteplikten för fordonsskatt för ett fordon upphör under tid för vilken skatt har betalats ska, enligt 5 kap. 12 § första stycket VSL, den överskjutande skatten återbetalas till den som var skattskyldig när skatteplikten upphörde.

text: Av 5 kap. 13 § VSL framgår att om fordonsskatten för ett fordon på grund av ändring i denna lag ska tas ut med annat belopp än tidigare och fordonsskatt har beslutats för tiden efter ikraftträdandet enligt äldre bestämmelser, ska tillkommande skattebelopp betalas för tiden från och med dagen för ändringen till utgången av skatteåret eller, om fordonsskatt har beslutats för skatteperiod, till utgången av skatteperioden. För samma tid ska överskjutande skattebelopp som har betalats återbetalas. Den som är skattskyldig vid ikraftträdandet av lagändringen ska betala tillkommande skattebelopp och är berättigad till återbetalning av överskjutande skattebelopp.

text: Enligt 4 kap. 4 § första stycket VSL ska en begäran om omprövning, om inte något annat följer av andra eller tredje stycket, ha kommit in till Skatteverket senast tredje året efter utgången av det kalenderår under vilket skatteåret eller skatteperioden har gått ut.

text: Av 4 kap. 4 § tredje stycket VSL framgår att om den skattskyldige vill begära omprövning av ett beslut på den grunden att fordonet före den tidpunkt som är avgörande för skattskyldigheten har gått över till en ny ägare, ska framställningen göras hos Skatteverket senast 60 dagar efter den dag då skatten senast skulle ha betalats.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Av bestämmelsen i 2 kap. 1 § VSL följer att ett avställt fordon blir skattepliktigt när det ställs på och för ett icke avställt fordon upphör skatteplikten när fordonet ställs av. Av bestämmelserna i FVTR framgår att en påställning avser tid från och med dagen för Vägverkets beslut och en avställning avser tid från och med den dag en anmälan om avställning kom in till Vägverket. Av detta följer att ett fordon är skattepliktigt från och med dagen för en påställning och upphör att vara skattepliktigt från och med dagen för avställning.

text: En ny ägare registreras från och med den dag som anges i anmälan, förutsatt att den kommer in till Vägverket inom tio dagar från angiven dag för ägarbytet. Kommer anmälan in senare, registreras ny ägare från och med den dag anmälan kom in.

text: Skatteverket anser att om skatteplikten inträder eller upphör för ett fordon samma dag som fordonet gått över till ny ägare och därför avser tid från och med samma dag, kan den ena händelsen inte anses ha skett före den andra händelsen. Om ett fordon gått över till ny ägare samma dag som fordonet blir skattepliktigt med anledning av påställning eller upphör att vara skattepliktigt med anledning av avställning, ska skyldigheten att betala fordonsskatt respektive rätten att återfå överskjutande skatt anses ha uppkommit vid samma tidpunkt som när fordonet gått över till ny ägare.

text: Om en ändring i VSL innebär att fordonsskatt ska tas ut med annat belopp ska tillkommande skattebelopp betalas av den som är skattskyldig vid ikraftträdandet av lagändringen. Berättigad till återbetalning av överskjutande belopp är den som är skattskyldig vid ikraftträdandet av lagändringen. En ändring av en lag gäller från och med den dag ändringen träder ikraft.

text: Skatteverket anser att om ett fordon gått över till ny ägare samma dag som en ändring av VSL träder ikraft, ska skyldigheten att betala tillkommande skatt respektive rätten att återfå överskjutande skatt anses ha uppkommit vid samma tidpunkt som när fordonet gått över till ny ägare.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 701853-09/111

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Ska utgivet Marie Curie-stipendium tas upp till beskattning enligt 11 kap. 46 § IL

org: skv

text: Nytt: 2022-05-04

type: stycke

text: Sjunde ramprogrammet ersattes av programmet Horisont 2020 (2014–2020) och nu gällande program kallas Horisont Europa (2021–2027). Enligt Skatteverket är samtliga forskningsstipendier som ges ut från Horisont 2020 och Horisont Europa genom Marie Sklodrowska Curie Actions (MSCA) sådana som omfattas av regeln i

text: 11 kap. 46 §

text: IL.

text: Ändring av det tidigare ställningstagandet 131 266360-06/111

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Skatteverket anser numera att det enbart är de forskarstipendier som benämns Marie Curie-stipendier som omfattas av

text: 11 kap. 46 §

text: IL och därmed är skattepliktiga. Skatteverket anser således inte längre att skatteplikt gäller för de stipendier som betecknades som RTN-stipendier och betalades ut med anledning av femte ramprogrammet. RTN-stipendierna har i sjätte och sjunde ramprogrammen införlivats i Marie Curie-stipendierna.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Skatteverket har i ett ställningstagande den 28 april 2006, jfr skrivelse med dnr

text: 131 266360-06/111

text: , behandlat de skattemässiga frågeställningarna rörande stipendier inom aktiviteter kopplade till Marie Curie Training Site och till Research Training Network (RTN). Skatteverket gjorde sammanfattningsvis bedömningen att stipendierna var skattepliktiga.

text: Kammarrätten i Stockholm har dock i dom den 29 juni 2009 i mål nr 1495-09 delat den bedömning som länsrätten gjort, vilket inneburit att RTN-stipendierna inte ansetts skattepliktiga. Några arbetsgivaravgifter har därmed inte påförts den svenske utbetalaren. Länsrätten har bl.a. uttalat att utformningen av

text: 11 kap. 46 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, som behandlar beskattning av forskarstipendium, inte kan uppfattas som annat än en avgränsning till Marie Curie- stipendier. RTN-stipendierna betalades ut inom ramen för EU:s femte ramprogram (1998-2002). Länsrätten har i sina domskäl även hänvisat till Rådets beslut av den 22 december 1998 nr

text: och Rådets beslut av den 25 januari 1999 nr

text: . Länsrättens slutsats med anledning av dessa beslut var att Marie Curie- stipendier och RTN-stipendier är olika insatser.

text: Skatteverket överklagar inte Kammarrättens dom.

text: Eventuell skatte- och avgiftsplikt avseende stipendierna som var kopplade till Marie Curie Training Site var inte uppe till prövning.

text: Fråga har ställts om Skatteverkets inställning efter domen som meddelats av Kammarrätten i Stockholm i mål nr 1495-09.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagstiftning

text: Enligt

text: 8 kap. 5 §

text: IL är stipendier som är avsedda för mottagarens utbildning skattefria. Stipendier som är avsedda för andra ändamål är skattefria om de inte är ersättning för arbete som utförts eller ska utföras för utbetalarens räkning och inte utbetalas periodiskt.

text: Enligt

text: 11 kap. 46 §

text: IL ska forskarstipendium (Marie Curie-stipendium) som ges ut direkt eller indirekt av Europeiska unionen tas upp till beskattning.

text: 3.2 Förarbeten

text: Av

text: prop. 1996/97:173

text: s.47 f . framgår att regeringen föreslår följande.

text: "Forskarstipendium som utges av Europeiska gemenskaperna (Marie Curie-stipendium) skall, till skillnad från vad som normalt gäller för stipendium, inte undantas från beskattning. Stipendiet skall tas upp som intäkt av tjänst. Beloppet skall ingå i underlaget för uttag av socialavgifter och görs pensionsgrundande för mottagaren."

text: Av skälen för regeringens förslag framgår följande, jfr s.48 f.

text: "Enligt 19 § kommunalskattelagen (1928:370, KL) skall stipendium för mottagarens utbildning inte tas upp som intäkt. Inte heller skall stipendium som är avsett för andra ändamål och som inte utgår periodiskt och inte utgör ersättning för arbete som har utförts eller skall utföras för utgivarens räkning, tas upp som intäkt. Om stipendium utgår under längre tid än två år har det i praxis ansetts vara periodiskt och därmed skattepliktigt.

text: Inom Europeiska gemenskaperna finns flera olika program för utbildning och forskning. Bl.a. finns det forskarstipendier, också kallade Marie Curie-stipendier, vars huvudmål är att ge unga forskare, helst med doktorsexamen, möjlighet att genomföra ett forskningsprojekt i ett annat gemenskapsland. Forskarstipendiaterna får netto- och bruttobelopp i stipendium enligt gällande tillfälliga system. Systemet är utformat så att stipendiaterna skall ha samma levnadsvillkor som inhemska forskare på samma nivå. Beroende på den nationella lagstiftningen i värdlandet och forskarens nivå kan gemenskapsstipendiaten placeras in i en av kategorierna studenter, arbetstagare eller egenföretagare."

text: "Sverige är ett av få länder som inte behandlar forskarstipendiaterna som arbetstagare och som inte beskattar stipendierna.

text: Naturvetenskapliga forskningsrådet har framfört att dessa forskarstipendier bör beskattas i Sverige. Dels för att få en likartad behandling av stipendierna i Sverige som i de flesta andra EU-länder, dels för att stipendierna skall behandlas lika även om de utgår under längre tid än två år.

text: Regeringen anser att det finns skäl att ändra de svenska reglerna så att stipendierna, i likhet med vad som sker i en stor majoritet av de övriga länderna, beskattas i Sverige. För den enskilde stipendiaten innebär det ingen nackdel, eftersom stipendierna beräknas som nettobelopp.Stipendierna bör vidare räknas som pensionsgrundande inkomst och sociala avgifter bör betalas på beloppen."

text: 3.3 EU:s ramprogram till stöd för utbildning och forskning, främst Marie Curie-stipendier

text: Gemenskapens stöd till forskning och teknisk utveckling har sedan 1984 genomförts i form av ramprogram som sträckt sig över angivna tidsperioder. För närvarande genomförs sjunde ramprogrammet (2007-2013). Respektive ramprogram antas separat.

text: Syftet med Marie Curie-stipendier är bl.a. att stödja utbildning genom forskning och forskarrörlighet. Deltagare är bl.a. stipendiater och deras värdinstitutioner. Stipendierna är främst avsedda för disputerade forskare men även för forskare med grundexamen från universitet och forskare med lång erfarenhet.

text: Stipendieformerna är bl.a. indelade i stipendier för enskilda (Individual Fellowships) och värdstipendier (Host Fellowships). I de förstnämnda ansöker forskaren själv medan värdinstitutionerna ansöker i de senare fallen. Utbetalningen kan komma direkt från gemenskapen eller gå via värdinstitution, exempelvis ett svenskt universitet.

text: 3.3.1 Femte ramprogrammet

text: I Europarlamentets och Rådets beslut 1998 nr

text: om femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002) kan bl.a. utläsas att insatsen ska omfatta följande, jfr bilaga 2 till beslutet, punkt2 a första och andra strecksatsen.

text: "- bildande av nätverk för forskningsutbildning för högkvalitativa projekt, däribland på nya forskningsområden, inom ämnen som forskarna fritt väljer. Tonvikten skall ligga på utbildning och utveckling av unga forskare före och efter avlagd doktorsexamen,

text: - införandet av ett enhetligt system för Marie Curie stipendier, med tonvikt på individuella stipendier för unga högkvalificerade forskare med nödvändig forskningserfarenhet, för ämnen som valts av forskarna själva".

text: I Rådets beslut av den 25 januari

text: om att antaga ett särskild program för forskning och demonstration om förbättring av den mänskliga forskningspotentialen samt den socioekonomiska kunskapsbasen (1998-2002) framgår av bilaga 2 att åtgärderna i programmet kommer att genomföras på två sätt, nämligen genom "nätverk för forskarutbildning" och genom ett samordnat system för Marie Curie-stipendier.

text: 3.3.2 Sjätte ramprogrammet

text: Europaparlamentets och Rådets beslut av den 27 juni 2002 nr

text: om det sjätte ramprogram för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet samt innovation (2002-2006).

text: Av bl.a. bilaga 3 framgår att bildande av nätverk omfattas av insatserna.

text: 3.3.3 Sjunde ramprogrammet

text: Europaparlamentets och rådets beslut nr

text: av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007—2013).

text: Av bl.a. bilaga I och III framgår att nätverksbyggande ingår i de verksamheter som ska bedrivas.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 11 kap. 46 §

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 702412-11/111

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

status: upphävt

title: Värdering av bostadsförmån i lägenheter och småhus som används som fast bostad vid 2012 års taxering

text: 1 Sammanfattning

text: Inför 2012 års taxering har Skatteverket tagit fram tabeller för hyresnivåer i flerfamiljshus. Tabellerna gäller för olika områden under inkomståret 2011. Tabellerna är tänkta att vara till hjälp vid värdering av bostadsförmåner i lägenheter och småhus som används som fast bostad.Den här skrivelsen innehåller även en metod för hur bostadsförmånsvärdet ska justeras när bostadsytan är större än bostadsytan för en lägenhet av normal storlek (70 kvm).

text: 2 Frågeställning

text: En bostadsförmån ska värderas till marknadsvärdet på orten enligt bestämmelserna i

text: 61 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. I första hand bör marknadsvärdet bestämmas till arbetsgivarens verkliga utgift för att hyra bostaden. Om arbetsgivaren själv äger bostaden - eller om den erlagda hyran inte avspeglar hyresvärdet för likvärdiga bostäder på orten - bör marknadsvärdet beräknas på annat sätt. Skatteverket har utfärdat meddelanden om hur en bostadsförmån ska värderas vid 2012 års taxering (SKV M 2010:14 avsnitt 4.5). Denna skrivelse ska ses som ett komplement till detta meddelande. Syftet är bland annat att skrivelsen ska vara till hjälp när hyresvärdet på orten ska beräknas.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Inkomster i annat än pengar ska värderas till marknadsvärdet enligt

text: 61 kap. 2 §

text: IL. Med marknadsvärde menas det pris som den skattskyldige skulle ha fått betala på orten om han själv skaffat sig motsvarande varor, tjänster eller förmåner mot kontant betalning. Den 1 januari 2011 infördes en ny lag om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag (

text: ). Den nya lagen innebär bl.a. att bostadsaktiebolagen ska driva sin verksamhet enligt affärsmässiga principer. De kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll ska ersättas med en normerande roll för kollektivt förhandlade hyror mellan hyresmarknadens parter enligt förarbetena (

text: prop.2009/10:185 s. 63

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Hyresnivåer för bostäder i flerfamiljshus inom olika hyresområden

text: Skatteverket har tagit fram tabeller för hyrespriset per kvm och år för bostäder i flerfamiljshus inom olika områden inför 2012 års taxering. Underlaget för beräkningen av hyrespriserna är de genomsnittshyror som gäller för olika hyresområden vid 2010 års fastighetstaxering för bostäder i hyreshus. Eftersom genomsnittshyrorna gäller 2008 års hyresnivå har värdena justerats efter den hyreshöjning som skett i hyresområdena under perioden 2009-2011. Uppgifterna om hyreshöjningar har hämtats från Hyresgästföreningen efter de hyresförhandlingar som skett mellan hyresmarknadens parter under den här tidsperioden. Hyresnivåtabellerna finns i en bilaga till detta dokument. Tabellerna är indelade i sju åldersintervaller. Det äldsta åldersintervallet omfattar bostäder med värdeår 1979 eller tidigare.Hyresnivåerna i tabellerna gäller hyresvärdet inklusive uppvärmning för en bostad av normalstorlek på 70 kvm. För bostäder som är större än normalstorleken bör hyresvärdet justeras enligt vad som står i avsnitt 4.2 nedan.

text: 4.2 Metod för justering av hyresvärde

text: Vid beräkning av hyresvärdet för lägenheten ska hänsyn tas bl.a. till bostadens storlek. Det genomsnittliga priset per kvm bostadsyta är inte lika högt för en större lägenhet som för en mindre lägenhet (

text: prop. 1996/97:173 s. 39

text: ). Hyresnivåtabellerna enligt bilagan gäller hyresvärden för en lägenhet av normalstorleken 70 kvm. Om bostadsytan överstiger 70 kvm har Skatteverket tagit fram en metod för hur bostadsförmånsvärdet ska justeras (skrivelse daterad 2007-10-31, dnr.

text: 131 553672-07/111

text: ).Här står att tabellvärdet bör justeras nedåt med 10 % för den del av bostaden som är mellan 70-120 kvm. För bostäder med en bostadsyta i intervallet 120-200 kvm bör tabellvärdet justeras nedåt med 10 % för bostadsyta mellan 70-120 kvm och med 15 % för bostadsyta som överstiger 120 kvm. När bostadsytan överstiger 200 kvm bör tabellvärdet justeras nedåt med 10 % för bostadsyta mellan 70-120 kvm, med 15 % för bostadsyta mellan 120-200 kvm och med 20 % för bostadsyta överstigande 200 kvm.

text: 4.3 Exempel

text: Exempel 1

text: Bostaden har en bostadsyta på 120 kvm.

text: Hyresvärdet är 1 000 kr per kvm enligt hyresnivåtabellen för orten.

text: Bostadsförmånsvärdet blir då:

text: 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % = 115 000 kr

text: Exempel 2

text: Bostaden har en bostadsyta på 200 kvm.

text: Hyresvärdet är 1 000 kr per kvm enligt hyresnivåtabell för orten.

text: Bostadsförmånsvärdet blir då:

text: 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % + 80 kvm x 1 000 kr x 85 % = 183 000 kr.

text: Exempel 3

text: Bostaden har en bostadsyta på 300 kvm.

text: Bostadsförmånsvärdet blir då:

text: 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % + 80 kvm x 1 000 kr x 85 % + 100 kvm x 1 000 kr x 80 % =263 000 kr. Bostäder med en lägenhetsyta som understiger bostadsytan för normallägenheten på 70 kvm bör värderas enligt värdena i tabellerna.

text: 4.4 Värdering av bostadsförmån i villa

text: Det saknas ofta en fungerande hyresmarknad för bostad i villa. Utgångspunkten för värderingen bör därför i normalfallet vara hyresnivån i flerfamiljshus på orten även när det gäller en bostad i en villa.Ibland kan det finnas faktorer som gör att hyresvärdet för villor i vissa fall bör höjas i förhållande till de värden som står i tabellerna för flerfamiljshus. Vilka dessa faktorer är står i Skatteverkets meddelanden SKV M 2010:14 avsnitt 4.5.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 702417-11/111

title: Avdrag för hemresor till familj

text: 1 Sammanfattning

text: Avdrag för hemresor medges till personer som räknas till den skattskyldiges familj. Med familj avses i detta sammanhang personer som den skattskyldige har huhållsgemenskap och ekonomisk gemenskap med, t.ex. make, sambo och barn med vilka det finns en avsikt att återförenas.

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket har i ställningstagandet Avdrag för ökade levnadskostnader och hemresor vid tillfälligt arbete och dubbel bosättning (dnr

text: 131 94075-11/111

text: ) angett att gift/sammanboende skattskyldig har rätt till avdrag för hemresor även i de fall familjen flyttat med till den nya arbetsorten om förutsättningarna för avdrag för dubbel bosättning är uppfyllda. Samma avdragsrätt för hemresor gäller även för ensamstående som har boende på två orter. Fråga har uppkommit om skattskyldig som har gemensam vårdnad av barn har rätt till avdrag för hemresor när barnet är bosatt på annan ort. Samma fråga har uppkommit för skattskyldig som har umgängesrätt till barn som är bosatta på annan ort. En annan fråga är om avdrag för hemresor kan medges för makar/sammanboende eller ensamstående för resor som företagits till barn som vistas på annan ort p.g.a. studier. Slutligen har frågor också ställts om avdrag för hemresor kan medges för resor som företagits till personer som den skattskyldige inte har några gemensamma barn med.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Avdrag för hemresor för en skattskyldig, som på grund av sitt arbete vistas på en annan ort än den där han eller hans familj bor, regleras i

text: 12 kap. 24 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. Reglerna innebär att en skattskyldig får avdrag för utgifter för hemresor när han på grund av sitt arbete vistas på en annan ort än den där han eller hans familj bor, om avståndet mellan hemorten och arbetsorten är längre än 50 kilometer. Avdrag får göras för högst en hemresa per vecka och bara för utgifter för resor mellan två platser inom EES-området.

text: I

text: 6 kap.

text: föräldrabalken

text: (SFS 1949:381) finns bestämmelser om vårdnad, boende och umgänge med barn.

text: 4 Bedömning

text: Av innehållet i

text: 12 kap. 24 §

text: IL framgår att avdrag för hemresor medges för skattskyldig som på grund av sitt arbete vistas på annan ort än den där han eller hans familj bor. Den centrala frågan i de här fallen är således vilka personer som räknas till den skattskyldiges familj. Enligt Skatteverkets uppfattning bör begreppet familj som det används i den aktuella lagbestämmelsen reserveras för situationer där det föreligger hushållsgemenskap och ekonomisk gemenskap mellan den skattskyldige och berörda personer och där det även som regel finns en avsikt att återförenas. I vissa undantagsfall kan hushållsgemenskap anses föreligga även om det inte finns någon avsikt att återförenas som exempelvis med ungdomar som genomgår skolutbildning på annan ort. I annat fall kan tänkas att skattskyldiga har flera ”familjer” vid bedömningen av rätt till avdrag för hemresor. Avdrag medges därför enligt Skatteverkets uppfattning inte för hemresor vid gemensam vårdnad av barn eller för att besöka barn med vilka den skattskyldige har umgängesrätt.

text: Exempel 1

text: Anna är tillsammans med en tonårig dotter bosatt i Lund. Hon får arbete i Uppsala och flyttar till en lägenhet på denna ort. Eftersom dottern går på gymnasiet i Lund behåller Anna lägenheten i Lund där dottern bor kvar. Är Anna berättigad till avdrag för hemresor till Lund och i så fall under hur lång tid?

text: Av ställningstagandet ”Avdrag för ökade levnadskostnader och hemresor vid tillfälligt arbete och dubbel bosättning” (dnr

text: 131 94075-11/111

text: ) avsnitt 4.9 framgår att avdrag för hemresor medges även när familjen flyttat till den nya arbetsorten och den skattskyldige haft utgifter för bostad på den gamla arbetsorten. Anna kan således medges avdrag för hemresor under de första två åren. Frågan är då om Anna kan vara berättigad till avdrag för hemresor till Lund även efter tvåårsperioden. Även om dottern är bosatt på annan ort får hon ändå anses ha hushållsgemenskap och ekonomisk gemenskap med Anna så länge hon går på gymnasiet. Anna får därför anses berättigad till avdrag för hemresor även efter tvåårsperioden eftersom dottern får anses tillhöra familjen så länge hon går på gymnasiet.

text: Exempel 2

text: Bengt bor tillsammans med hustru och två minderåriga barn i Norrköping. I samband med skilsmässa börjar Bengt ett nytt arbete i Stockholm Barnen är efter skilsmässan bosatta hos mamman i Norrköping. För att träffa barnen skaffar Bengt en lägenhet i Norrköping. Bengt har efter skilsmässan gift sig och flyttat ihop med en ny kvinna på den nya bostadsorten Stockholm. Har Bengt rätt till avdrag för hemresor till Norrköping och i så fall under hur lång tid?

text: Som framgår har Skatteverket i ovannämnda ställningstagande ansett att avdrag för hemresor kan medges under en tvåårsperiod om den skattskyldige flyttat till ny arbetsort och behållt en bostad på den gamla bostadsorten. Enligt ställningstagandet gäller detta oavsett om den skattskyldige är gift, sammanboende eller ensamstående. Bengt har således rätt till avdrag för hemresor till Norrköping under den första tvåårsperioden. Frågan är då om Bengt kan medges avdrag för hemresor som företagits även efter tvåårsperioden. Har det i det sammanhanget någon betydelse om Bengt har gemensam vårdnad av barnen eller om han endast har umgängesrätt med barnen?

text: En förutsättning för avdragsrätt för hemresor efter tvåårsperioden är att resorna företagits till familjen. Enligt Skatteverkets uppfattning bör begreppet familj definieras som sådana personer med vilka det föreligger hushållsgemenskap och ekonomisk gemenskap och där det finns en avsikt att återförenas. Även om Bengt har gemensam vårdnad av barnen torde ändå inte kraven på hushållsgemenskap och ekonomisk gemenskap vara uppfyllda. Bengt bör därför inte anses berättigad till avdrag för hemresor som företagits efter tvåårsperioden. Vid denna bedömning saknar det betydelse om resorna företagits i samband med gemensam vårdnad eller för att utöva umgängesrätt med barnen.

text: Exempel 3

text: Carl är tillsammans med sin familj bosatt i Linköping. I samband med skilsmässa börjar han ett nytt arbete och skaffar en ny bostad i Karlstad. Carl har gemensam vårdnad av barnen, som tillsammans med mamman bor kvar i Linköping. För att umgås med barnen åker Carl till Linköping. Vid sina besök i Linköping bor Carl hos sina föräldrar. Carl yrkar avdrag för hemresor i sin deklaration. Är Carl berättigad till avdrag för sina resor till Linköping och i så fall under hur lång tid?

text: I det här fallet föreligger ingen hushållsgemenskap med barnen eftersom dessa är bosatta hos mamman i Linköping. Carl har inte heller behållt någon bostad på den gamla bostadsorten. Han får därför inte anses berättigad till något avdrag för kostnader för hemresor till familj.

text: Exempel 4

text: David bor och är folkbokförd i Västervik tillsammans med sina minderåriga barn. Varannan vecka, när barnen är hos sin mamma, bor David tillsammans med sin särbo Eva i Göteborg. David och Eva har inga gemensamma barn. David har ett sådant flexibelt arbete som gör det möjligt att utföra sitt arbete såväl i Västervik som i Göteborg. David yrkar avdrag för sina resor till Göteborg. Är han berättigad till avdrag för hemresor?

text: Som framgår av förutsättningarna ovan är David tillsammans med sina minderåriga barn bosatt i Västervik. Han får därför anses ha sin familj i Västervik.

text: De resor som David företagit till Göteborg kan därför inte anses vara sådana hemresor som är avdragsgilla enligt bestämmelserna i

text: 12 kap. 24 §

text: IL.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 702515-06/111

title: Kan energiskatt på elektrisk kraft återbetalas till ambassad med stöd av Wienkonventionen?

text: Nytt: 2023-07-04

text: Detta ställningstagande har ersatts av Skatteverkets ställningstagande ”Det saknas möjlighet för utländska beskickningar, konsulat och dess personal att få energiskatt på el återbetald”, 2023-07-03, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser inte att det strider mot lagen om immunitet och privilegier eller Wienkonventionerna om diplomatiska och konsulära förbindelser att inte medge återbetalning av energiskatt på elektrisk kraft till utländska beskickningar och konsulat eller till de personer som omfattas av de båda konventionerna.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Enligt förordningen om återbetalning av moms och vissa punktskatter finns ingen möjlighet att återbetala energiskatt på elektrisk kraft till utländska beskickningar. Fråga har uppkommit om det strider mot lagen om immunitet och privilegier samt Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser att inte medge återbetalning av sådan skatt.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 2 § lagen (1976:661)

text: om immunitet och privilegier i vissa fall ska främmande stats beskickning och beskickningsmedlemmar jämte deras familjer och betjäning samt diplomatiska kurirer åtnjuta immunitet och privilegier enligt den i Wien den 18 april 1961 avslutade konventionen om diplomatiska förbindelser, (

text: SÖ 1967:1

text: ) nedan kallad 1961 års Wienkonvention.

text: Artikel 23 i 1961 års Wienkonvention lyder på följande sätt.

text: "1. Med avseende på beskickningslokalerna, vare sig dessa innehas med äganderätt eller äro förhyrda, skola den sändande staten och beskickningschefen vara befriade från alla statliga, regionala och kommunala skatter och avgifter med undantag för sådana, som utgöra ersättning för lämnade tjänster. 2. Skattebefrielse som avses i denna artikel gäller ej sådana skatter och avgifter som enligt den mottagande statens lag skola erläggas av den som ingår avtal med den sändande staten eller beskickningschefen."

text: Artikel 34 lyder enligt följande.

text: "Diplomatisk företrädare skall vara befriad från alla statliga, regionala eller kommunala skatter och pålagor, vare sig de avse person eller egendom, med undantag för a) sådana indirekta skatter, som vanligen äro inräknade i varornas eller tjänsternas pris, ...."

text: Enligt 3 § lagen om immunitet och privilegier ska främmande stats konsulat och konsulatsmedlemmar jämte deras familjer och betjäning samt konsulära kurirer åtnjuta immunitet och privilegier enligt den i Wien den 24 april 1963 avslutade konvention om konsulära förbindelser, (

text: SÖ 1974:10

text: ) nedan kallad 1963 års Wienkonvention.

text: Motsvarigheten till artiklarna 23 och 34 i 1961 års Wienkonventionen finns i artiklarna 32 och 49 i 1963 års Wienkonvention.

text: 1 § i förordningen (1994:224)

text: om återbetalning av mervärdesskatt och vissa punktskatter till hjälporganisationer, utländska beskickningar m.fl. lyder på följande sätt. "Denna förordning gäller vid återbetalning av skatt enligt ....

text: 9 kap. 1 § lagen (1994:1776)

text: om skatt på energi, ...."

text: I

text: 9 kap. 1 § lagen (1994:1776)

text: om skatt på energi, LSE, anges att efter ansökan medges återbetalning av energiskatt och koldioxidskatt på bränsle som har förvärvats av utländsk beskickning och karriärkonsulat i Sverige. Även medlem av den diplomatiska personalen och karriärkonsul medges återbetalning under förutsättning att denne inte är svensk medborgare eller stadigvarande bosatt i Sverige.

text: Energiskatt på elektrisk kraft regleras i 11 kap. LSE. Där finns inga bestämmelser om återbetalning till utländska beskickningar m.fl.

text: Av 11 kap. 5 § LSE framgår att bl.a. elleverantör är skyldig att betala energiskatten på elektrisk kraft.

text: LSE ersatte lagen (

text: ) om allmän energiskatt. I

text: prop. 1994/95:54

text: sid. 131 sägs i specialmotiveringen till

text: 9 kap. 1 §

text: LSE att paragrafen motsvarar regler i

text: 27 §

text: lagen om allmän energiskatt. Därefter sägs att någon möjlighet till återbetalning av svavelskatt till utländska beskickningar inte finns i den nuvarande lagen och inte heller ges i den förslagna lydelsen av paragrafen.

text: I

text: prop. 1972:119

text: föreslogs att 76 a § infördes i förordningen (

text: ) om mervärdeskatt.

text: 76 a §

text: innebar att konungen kunde medge återbetalning av mervärdeskatt som hänförde sig till vara som förvärvats av utländsk beskickning eller diplomatisk personal eller tjänst på sådan vara. På sid.6 f . i anförd prop. står följande.

text: "I MF finns inga särskilda bestämmelser om tillhandahållande av varor eller tjänster åt utländsk beskickning eller utländsk diplomatisk personal. Detta innebär, att de beskattas på samma sätt som andra varor och tjänster som tillhandahålls inom landet.

text: I Wienkonventionen den 18 april 1961 (

text: SÖ 1967:1

text: ) om diplomatiska förbindelser anges att diplomatisk företrädare skall vara befriad från alla statliga, regionala eller kommunala skatter och pålagor. Denna befrielse skall dock inte gälla t.ex. sådana indirekta skatter, som vanligen är inräknade i varornas eller tjänsternas pris."

text: På sid.10 f . i samma prop. står följande.

text: "På grundval av Wienkonventionens bestämmelser om diplomatiska förbindelser har i Sverige medgivits, att diplomatisk, teknisk och administrativ personal vid utländska beskickningar och konsulat får tull- och skattefritt införa personliga tillhörigheter till landet. Detta gäller även varor som kan köpas i Sverige men levereras i t.ex. frihamn för efterföljande införsel utan tull- och avgiftsbeläggning. Härigenom har uppnåtts att väsentliga delar av de inköp som görs i Sverige ej beskattas. .... Från den diplomatiska kåren i Sverige har vid flera tillfällen gjorts gällande att de nuvarande möjligheterna till skattebefrielse borde utvidgas. Därvid har åberopats de åtgärder i denna riktning som vidtagits i bl.a. Norge, Danmark och Finland. .... Jag har förståelse för de synpunkter som framförts från den diplomatiska kåren. Detta har redan kommit till uttryck i beslut om skattebefrielse som i enskilda fall medgivits i fråga om tjänster som avser ambassadbyggnader och varor för inredning och utrustning av sådana byggnader. Härutöver bör i viss utsträckning skattefrihet kunna åstadkommas vid inköp inom landet av sådana varor som redan nu kan införas till landet utan tull- eller avgiftsbeläggning och dessutom för vissa tjänster. .... I princip bör endast kapitalvaror och tjänster med avseende på sådana varor komma i fråga. .... Det nu skisserade förfaringssättet bör kunna tillämpas också i fall då fråga är om tjänster på ambassads, konsulats eller internationell organisations byggnad eller liknande eller om varor som är avsedda för inredning av eller utrustning till sådana lokaler."

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Av både 1961 och 1963 års Wienkonventioner framgår att den skattebefrielse som utländska beskickningar m.fl. är berättigade till inte omfattar sådana skatter som enligt svensk lagstiftning ska betalas av den som ingår avtal med den sändande staten eller för sådana indirekta skatter som är inräknade i varornas eller tjänsternas pris.

text: Den utländska beskickningen eller konsulatet ingår avtal med en elleverantör. Av LSE framgår att det är elleverantören som är skyldig att betala energiskatten. Energiskatten är inräknad i det pris som elleverantören tar ut på räkningen till beskickningen m.fl. Även om energiskatten är specificerad på räkningen är det ändå en indirekt skatt som elleverantören är skattskyldig för. Det är således inte ambassaden eller konsulatet som är skattskyldig för energiskatt.

text: Lagstiftaren har valt att inte medge återbetalning av vissa energiskatter i LSE. Även när möjligheten till återbetalning av mervärdesskatt infördes gällde den vissa avgränsade områden. Någon generell möjlighet till återbetalning av indirekta skatter finns således inte. Av förarbetena framgår också att lagstiftaren inte önskat införa bestämmelser med en sådan innebörd.

text: Skatteverket anser därför inte att det strider mot lagen om immunitet och privilegier eller 1961 och 1963 års Wienkonventioner att inte medge återbetalning av energiskatt på elektrisk kraft till utländska beskickningar och konsulat eller till de personer som omfattas av de båda konventionerna.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 703562-09/111

title: Tillämplig artikel i skatteavtal för aktieindexobligationer

text: 1 Sammanfattning

text: En aktieindexobligation är ett löpande skuldebrev. Avkastningen faller därför in under ränteartikeln i skatteavtalen. Om obligationen avyttras under löptiden blir i stället artikeln om realisationsvinst tillämplig.

text: 2 Frågeställning

text: En aktieindexobligation är ett löpande skuldebrev, som vanligtvis inte ger någon årlig ränta. Skuldebrevets avkastning bestäms i stället av utvecklingen av ett visst aktieindex och utbetalas på lånets slutdag.

text: Ibland har skuldebrevet i stället en garanterad löpande avkastning som även kan vara delvis garanterad, då beroende av aktieindex eller dylikt.

text: Om ingen del av avkastningen är garanterad och den betalas ut vid inlösen vid löptidens slut ska hela värdeökningen beskattas som kapitalvinst enligt reglerna för delägarrätter. Ingen del anses utgöra ränta (

text: RÅ 1994 ref. 26

text: I). Om däremot någon del av avkastningen är garanterad beskattas denna del som ränta (

text: RÅ 2003 ref. 48

text: ). Av detta rättsfall framgår också att om avkastningen betalas ut löpande under obligationens löptid, och inte vid inlösen, och inte utgör garanterad avkastning ska den beskattas som andra inkomster på grund av innehav av tillgångar enligt

text: 42 kap. 1 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. Avdrag får därför inte göras för omkostnadsbelopp förrän vid inlösen.

text: Säljs en aktieindexobligation under löptiden ska garanterad avkastning brytas ut och behandlas som upplupen ränta. Återstoden ingår i kapitalvinstberäkningen för obligationen. Mot denna bakgrund har fråga ställts om vilken artikel i skatteavtalen som är tillämplig.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 42 kap. 1 § första stycket

text: IL ska ränteinkomster, utdelningar, inkomst vid uthyrning av privatbostäder och alla andra inkomster på grund av innehav av tillgångar samt kapitalvinster tas upp som intäkt, om inte något annat anges i samma kapitel eller i 8 kap.

text: Vad som menas med ränta i skatteavtalen finns i allmänhet definierat i artikel 11. I OECD:s modellavtal anges följande; ”Med uttrycket ”ränta” förstås i denna artikel inkomst av varje slags fordran, antingen den säkerställts genom inteckning i fast egendom eller inte och antingen den medför rätt till andel i gäldenärens vinst eller inte. Uttrycket åsyftar särskilt inkomst av värdepapper som utfärdats av staten och inkomst av obligationer eller debentures, däri inbegripna agiobelopp och vinster som hänför sig till sådana värdepapper, obligationer eller debentures.

text: Straffavgift på grund av sen betalning anses inte som ränta vid tillämpningen av denna artikel.”

text: Av p. 20 i kommentaren till artikel 11 i OECD:s modellavtal framgår att artikeln inte är tillämplig när innehavaren av en fordran avyttrar denna till en annan person. I stället anges att, beroende på omständigheterna, artikeln om inkomst av rörelse, realisationsvinst eller annan inkomst blir tillämplig.

text: I artikel 13 behandlas i allmänhet realisationsvinst. Överlåts ”övrig egendom” än sådan som särskilt anges får denna i ett antal av Sverige ingångna skatteavtal beskattas i den tidigare hemviststaten, jfr tioårsregeln i

text: 3 kap. 19 §

text: IL. Aktieindexobligationer utställda i svenska kronor utgör sådana delägarrätter som här anges.

text: 4 Bedömning

text: Enligt Skatteverkets bedömning faller utfallande belopp vid inlösen eller i form av löpande avkastning på en aktieindexobligation inom ramen för artikeln om ränta i skatteavtalen om inte definitionen i det skatteavtal som det är aktuellt att tillämpa på något avgörande sätt avviker från den i OECD:s modellavtal. Detta oavsett beskattningen enligt intern rätt. Skulle aktieindexobligationen avyttras innan förfallodagen blir i stället artikeln om realisationsvinst tillämplig på hela beloppet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 704346-08/111

title: Avdrag för arbetsresor för handikappade m.fl.

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet 131 680812-15/111 .

text: 1 Sammanfattning

text: Personer som på grund av ålder, sjukdom eller handikapp tvingas använda egen bil för resor till och från arbetet har rätt till avdrag för skäliga utgifter för sådana resor. Vid beräkning av skäliga utgifter kan avdraget beräknas med ledning av de faktiska totala bilkostnaderna som avser körningen mellan bostaden och arbetsplatsen om detta är förmånligare än schablonavdraget för arbetsresor. Avdraget för arbetsresorna bör dock inte överstiga dubbla schablonavdraget.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Det har blivit vanligare att personer som på grund av ålder, sjukdom eller handikapp är berättigade till avdrag för arbetsresor med egen bil yrkar avdrag för sådana resor med verkliga bilkostnader i stället för enligt schablon. Ofta uppgår det yrkade avdraget till belopp som vida överstiger schablonavdraget för resor t.o.fr. arbetet som f.n. uppgår till 18:50 kr per mil. Den skattskyldige måste i sådana fall förete en utredning som dels visar storleken av de faktiska bilkostnaderna, dels hur dessa fördelar sig mellan arbetsresorna och övrig körning. Frågan är om avdrag för arbetsresor för personer som tvingas använda egen bil alltid kan medges med verkliga bilkostnader även om dessa skulle uppgå till mycket höga belopp.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Lagreglering Enligt

text: 12 kap. 26 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, ska skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen dras av. I

text: 12 kap. 30 §

text: IL anges att avdrag kan medges oavsett avstånd och tidsvinst för skattskyldiga som på grund av ålder, sjukdom eller handikapp tvingas använda egen bil för arbetsresorna. Av nämnda paragraf framgår också attdet i

text: 12 kap. 27 § tredje stycket

text: IL angivna schablonavdraget inte är tillämpliga för sådana resor. Förarbetsuttalanden Bestämmelsen om avdrag för arbetsresor i samband med ålder, sjukdom eller handikapp infördes redan 1969 samtidigt som reglerna om att avdrag för arbetsresor skulle beräknas efter en schablon. I

text: prop. 1969:29 s. 3132

text: uttalade departementschefen bl.a. följande: "Utgångspunkten för schablonberäkningen bör i enlighet med utredningens allmänt accepterade förslag liksom hittills vara de genomsnittliga kostnaderna för mindre bil. Grunden härför är att det i normalfallet inte behövs en större bil för att kunna ta sig till arbetsplatsen. I fråga om handelsresande och andra liknande kategorier som på grund av skrymmande last är tvungna att använda större bil synes emellertid sådan schablonberäkning mindre lämplig. Samma resonemang gäller också den som till följd av ålder, sjukdom eller handikapp är tvungen att använda större eller till följd av invalidutrustning dyrare bil. Det bör få ankomma på riksskattenämnden att för de fall som jag här berört föreskriva andra och förmånligare grunder för avdragets beräkning." I samband med att bestämmelserna om avdrag för arbetsresor för handikappade m.fl. överfördes i princip oförändrade från kommunalskattelagen till

text: inkomstskattelagen

text: angavs följande (

text: prop. 1999/2000:2

text: del 2 s. 153): "Något motsvarande undantag från beräkningen för arbetsresor finns inte i fråga om tjänsteresor. Även om skillnaden framstår som svårmotiverad då avdragen under flera år uppgått till samma belopp per mil föreslår regeringen av tidsskäl ingen ändring i gällande regler i detta lagstiftningsärende." Skatteverkets allmänna råd Skatteverket har i allmänna råd (RSV 2003:30) angett följande angående beräkning av avdrag för bilkostnader vid handikapp m.m: "Avdraget bör — i den mån detta är fördelaktigare för den skattskyldige — medges med den del av de faktiska, totala bilkostnaderna under året, som avser körningar mellan bostaden och arbetsplatsen."

text: Rättsfall från senare tid på detta område Kammarrätten (KR) i Stockholm har i en dom 2008-10-15 mål nr 2872287308 prövat frågan om avdragsrätt för verkliga bilkostnader vid arbetsresor. I det målet yrkade en funktionshindrad person L med stöd av bestämmelserna i

text: 12 kap. 30 §

text: IL avdrag för resor till och från arbetsplatsen med 83 243 kr för inkomståret 2003. Det yrkade avdraget motsvarade verkliga bilkostnader som i det här fallet uppgick till 148 kr per mil. KR instämde i Skatteverkets bedömning att avdrag endast borde medges med 17 083 kr. Det medgivna avdraget motsvarade den bilersättning som utbetalas till en statstjänsteman vid användande av egen bil i tjänsten. Detta år uppgick ersättningen till 30:50 kr per mil. KR ansåg i sina domskäl att avdrag för arbetsresor bör medges enligt huvudregeln i

text: 12 kap. 26 §

text: IL för skäliga utgifter. Eftersom L:s avdragsyrkande inte ansågs ligga inom ramen för skäliga utgifter medgav KR endast avdrag med belopp motsvarande statlig bilersättning.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Enligt

text: 12 kap. 30 §

text: IL tillämpas inte schablonregeln i

text: 12 kap. 27 § tredje stycket

text: IL för arbetsresor för personer som på grund av ålder, sjukdom eller handikapp tvingas använda egen bil för resor till och från arbetet. Istället bör avdraget i dessa fall bestämmas med utgångspunkt i ordalydelsen i

text: 12 kap. 26 §

text: IL nämligen att avdrag ska medges för skäliga utgifter. Innehållet i lagtexten innebär således ingen ovillkorlig rätt till avdrag för verkliga bilkostnader. Av innehållet i förarbetena (

text: prop. 1969:29 s. 31

text: ) framgår att avdraget för arbetsresor för personer som på grund av ålder, sjukdom eller handikapp tvingas använda bil bör beräknas efter andra och förmånligare grunder än enligt schablon. Av förarbetena framgår också att det får ankomma på Riksskattenämnden (nuvarande Skatteverket) att föreskriva grunder för avdragets beräkning. De särskilda bestämmelserna om avdrag för arbetsresor för personer med handikapp m.fl. infördes 1969. Vid den tidpunkten baserades schablonbeloppet för avdrag för arbetsresor med utgångspunkt i kostnaden för en småbil eftersom man inte behövde någon större bil för att resa till och från arbetet. Sedan dess har förhållandena förändrats. Det är inte längre den utpräglade småbilen som är den vanligast förekommande bilmodellen. Det talar för att avdrag inte bör medges för bilar med väsentligt högre anskaffningsvärden än medelbilen. Det torde idag också vara vanligare att personer med handikapp får bidrag från Försäkringskassan för att anpassa sin bil till sitt handikapp. Även denna omständighet talar för att avdrag inte bör medges för bilar med mycket höga anskaffningsvärden. Även i de fall några särskilda bidrag inte har utgått kan det inte anses vara förenligt med ordalydelsen i lagtexten om avdrag för skäliga utgifter att avdrag medges för större och dyrbarare bilar än vad sjukdomen eller handikappet kräver. Som framgår av förarbetena till lagtexten ankommer det på Skatteverket att ange grunderna för avdragets beräkning. Av förarbetena framgår också att avdraget kan beräknas efter andra och mer förmånligare grunder än enligt schablon. Enligt Skatteverkets uppfattning bör avdrag för skattskyldiga som på grund av ålder, sjukdom eller handikapp tvingas använda egen bil till och från arbetet medges med belopp motsvarande verkliga bilkostnader om det kan visas att dessa överstiger schablonavdraget. Eftersom avdrag endast medges för skäliga utgifter bör avdraget för arbetsresorna i sådana fall begränsas till högst det belopp som motsvarar dubbla schablonavdraget för arbetsresor. Vid 2009 års taxering bör avdraget således begränsas till högst 37 kr per mil. Eftersom detta ställningstagande inte överensstämmer med innehållet i det allmänna rådet (RSV 2003:30) om avdrag för utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen kommer det allmänna rådet att ändras i enlighet med detta ställningstagande.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 704433-08/111

title: Uttrycket inte endast tillfälligt vid omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn

text: Nytt: 2023-06-02

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn blir tillämpliga vid omsättning av särskilt angivna tjänster om köparen är en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster. Det är inget krav att köparen i huvudsak ska bedriva byggverksamhet utan den huvudsakliga verksamheten kan bedrivas inom ett annat område. Köparen kan omfattas av reglerna även om omsättningen av tjänster som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, utgör en liten del av dennes totala verksamhet. Hela den verksamhet som köparen bedriver ska beaktas. Om köparen i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller tjänster som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på dennes förvärv av sådana tjänster i verksamheten.

text: Skatteverket anser att antalet tillfällen som en näringsidkare tillhandahåller tjänster, som omfattas av reglerna, inte ensamt kan vara avgörande för om denne kan anses "inte endast tillfälligt" tillhandahålla sådana tjänster. Istället måste en bedömning göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Faktorer som kan påverka bedömningen av om tillhandahållanden av exempelvis bygg- och anläggningstjänster sker "inte endast tillfälligt" är om tjänsterna erbjuds och omsätts regelbundet, om sådana tillhandahållanden utgör en näringsidkares huvudsakliga verksamhet, om det är en udda företeelse i verksamheten under en begränsad tid, antalet uppdrag samt uppdragens omfattning.

text: En näringsidkare som påbörjar en verksamhet som innebär att tillhandahålla bygg- och anläggningstjänster, byggstädning eller uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter blir en sådan köpare som avses i första strecksatsen i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML när verksamheten påbörjas.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning upphör en näringsidkare att vara en sådan köpare som omfattas av bestämmelsen i första strecksatsen i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML när verksamheten, eller den del av verksamheten som innebär tillhandahållande av tjänster som omfattas av reglerna, är avvecklad.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: En förutsättning för att reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn ska bli tillämpliga är att köparen är en sådan köpare som omfattas av bestämmelserna. Reglerna kan bli tillämpliga om köparen är en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller bygg- och anläggningstjänster, byggstädning eller uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter.

text: Frågor har uppkommit om innebörden av uttrycket "inte endast tillfälligt" i första strecksatsen i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML. Frågorna avser dels i vilken omfattning köparen ska tillhandahålla sådana tjänster för att omfattas av reglerna, dels hur länge köparen är en sådan näringsidkare som omfattas av reglerna.

text: Det kan förekomma att näringsidkare som normalt inte är verksamma inom byggsektorn tillfälligt åtar sig att som mellanman tillhandahålla köpta tjänster av det aktuella slaget åt byggföretag. När sådana näringsidkare förvärvar dessa tjänster gäller omvänd skattskyldighet enligt andra strecksatsen i

text: 1 kap. 2 § 4 b

text: ML. Dessa köpare kommer inte att behandlas i denna skrivelse.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Mervärdesskattelagens

text: bestämmelser

text: Enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML är den som förvärvar en tjänst som avses i andra stycket skyldig att betala mervärdesskatten (skattskyldig) om denne är

text: - en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, eller

text: - en annan näringsidkare som tillhandahåller en näringsidkare som avses i första strecksatsen sådana tjänster.

text: Av

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML framgår att de tjänster som omfattas är

text: 1. sådana tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som kan hänföras till

text: - mark- och grundarbeten,

text: - bygg- och anläggningsarbeten,

text: - bygginstallationer,

text: - slutbehandling av byggnader, eller

text: - uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare,

text: 2. byggstädning, och

text: 3. uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter som avses i 1 och 2.

text: Enligt

text: 1 kap. 3 §

text: ML inträder skyldigheten att betala skatt vid omsättning av tjänster normalt när tjänsten har tillhandahållits. Om den som omsätter tjänsten innan dess får ersättning helt eller delvis för en beställd tjänst inträder skattskyldigheten när ersättningen inflyter kontant eller på annat sätt kommer den som omsätter tjänsten tillgodo.

text: Enligt

text: 1 kap. 3 a §

text: ML inträder skattskyldigheten för bygg- och anläggningstjänster vid tidpunkten när faktura utfärdas. Om faktura inte har utfärdats när betalning erhålls eller om faktura inte har utfärdats senast vid utgången av den andra kalendermånaden efter den månad under vilken tjänsterna tillhandahållits, inträder skattskyldigheten enligt

text: 1 kap. 3 §

text: ML, dvs. när tjänsten tillhandahålls eller när betalning erhålls för beställd tjänst.

text: I 5 kap. 4, 7 och 8 §§ ML finns bestämmelser om omsättningsland för tjänsterna. Tjänsterna måste vara omsatta inom landet för att beskattning ska ske i Sverige och ML:s regler om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn ska kunna bli tillämpliga.

text: 3.2 Förarbeten

text: Beträffande köparens status uttalas i

text: prop. 2005/06:130

text: , s.64 f , bl.a. följande: "När det gäller förvärvarens status krävs enligt första stycket 4 b att denne är en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller den aktuella typen av tjänster ( första strecksatsen ), eller en annan näringsidkare som tillhandahåller en näringsidkare av det först nämnda slaget sådana tjänster (andra strecksatsen ). Jämfört med förslaget i lagrådsremissen har punkt 4 b formulerats om i syfte att den skall bli tydligare. Omvänd skattskyldighet skall gälla både när svenska respektive utländska företag förvärvar tjänster av det aktuella slaget, under förutsättning att de uppfyller de nämnda kraven."

text: Vidare framgår att kravet att förvärvaren ska vara en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller den aktuella typen av tjänster innebär att denne i sin näringsverksamhet inte endast undantagsvis eller vid enstaka tillfällen omsätter sådana tjänster. Avsikten är att omvänd skattskyldighet ska tillämpas vid transaktioner mellan byggföretag i vid bemärkelse. Regeln i punkt 4 b första strecksatsen omfattar även företag (förvärvare) vars verksamhet består i att utföra den aktuella typen av tjänster åt andra med enbart underentreprenörer. Omvänd skattskyldighet ska således tillämpas bl.a. vid omsättningar till sådana företag och till företag (förvärvare) som vidareförsäljer sådana tjänster.

text: På s. 65 i propositionen anges några exempel på köpare som kan komma att omfattas av reglerna.

text: " Regleringen innebär att omvänd skattskyldighet gäller när byggföretag som fungerar som entreprenörer förvärvar den typ av tjänster som anges i det andra stycket, oavsett entreprenadform. Även byggföretag som gör ett förvärv av sådana tjänster utan att något entreprenörsförhållande föreligger omfattas av omvänd skattskyldighet. Förvärvare som omfattas av omvänd skattskyldighet är också bl.a. byggmaterialhandlare och färghandlare som erbjuder material och "egna" hantverkare för bostadsrenovering, liksom åkeriföretag som har en mindre del uthyrning av maskiner med förare för schaktningsarbeten. Företag som hyr ut flyttkarlar, chaufförer och till en mindre del byggnadsarbetare är också exempel på förvärvare som omfattas av omvänd skattskyldighet.

text: Ett företag som levererar och ansluter vitvaror på sådant sätt att det är fråga om en varuförsäljning är däremot ett exempel på en förvärvare som inte omfattas av omvänd skattskyldighet. Omvänd skattskyldighet skall heller inte tillämpas om t.ex. en fastighetsförvaltare, som vid något enstaka tillfälle har vidarefakturerat delar av en köpt tjänst på en annan fastighetsägare, förvärvar en sådan tjänst som anges i andra stycket. Detsamma gäller ett moderbolag som vid något tillfälle har fakturerat vidare en köpt tjänst av det aktuella slaget åt ett dotterbolag. Ingen av dessa förvärvare uppfyller de kriterier som uppställs på förvärvaren för att omvänd skattskyldighet skall gälla."

text: 3.3 Skatteverkets ställningstaganden m.m.

text: Skatteverket har i ett ställningstagande 2008-01-24, dnr 131 4543708/111 ansett att om ett fjärrvärmeföretag tillhandahåller tjänster, som består i att dra fram ledningar eller i fastigheter installera utrustning som kunden sedan blir ägare till, får det anses tillhandahålla tjänster som kan omfattas av omvänd skattskyldighet. Detta gäller även om tjänsterna tillhandahålls till fjärrvärmekunderna. Ett fjärrvärmeföretag som inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, till fjärrvärmekunder eller andra, blir därför ett sådant företag som avses i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML. Bestämmelserna om omvänd skattskyldighet blir därför tillämpliga på ett fjärrvärmeföretag som kontinuerligt erbjuder och tillhandhåller tjänster som framdragning av ledningar samt installation av fjärrvärmecentraler i fastigheter.

text: Skatteverket har i skrivelse 2007-06-26, dnr

text: 131 409443-07/111

text: , sammanställt ett antal frågor och svar avseende säljarens och köparens status.

text: Tillämpningsområdet för den omvända skattskyldigheten framgår av

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML. Enligt första punkten i denna bestämmelse omfattas sådana tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som kan hänföras till mark- och grundarbeten, bygg- och anläggningsarbeten, bygginstallationer, slutbehandling av byggnader eller uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare av den omvända skattskyldigheten. De tjänster som omfattas av dessa begrepp ska fr.o.m. den 1 januari 2008 bestämmas utifrån begreppens allmänna innebörd. Enligt Skatteverkets uppfattning utgör de tjänster som omfattas av uppräkningen i

text: 1 kap. 2 § andra stycket 1

text: ML bygg- och anläggningstjänster i den mening som avses i bl.a.

text: 13 kap. 14 §

text: ML (se Skatteverkets ställningstagande 2008-07-03, dnr 131 42670908/111). I det följande avses med uttrycket bygg- och anläggningstjänster sådana tjänster som omfattas av uppräkningen i

text: 1 kap. 2 § andra stycket 1

text: ML. Omvänd skattskyldighet kan därutöver även bli tillämplig vid tillhandahållande av tjänster som avser byggstädning och uthyrning av arbetskraft för aktiviteter som utgör bygg- och anläggningstjänster eller byggstädning.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Allmänt om köpare som inte endast tillfälligt tillhandahåller tjänster som omfattas av reglerna

text: För att reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn ska bli tillämpliga krävs att köparen är en sådan näringsidkare som avses i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML. I nu aktuellt avseende innebär bestämmelsen att köparen ska vara en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller tjänster som omfattas av reglerna.

text: Av uttalande i

text: prop. 2005/2006:130, s. 65

text: , framgår att avsikten är att omvänd skattskyldighet ska tillämpas vid transaktioner mellan byggföretag i vid bemärkelse. Det finns dock inte något krav på att köparen i huvudsak ska bedriva byggverksamhet. Även en köpare som bedriver sin huvudsakliga verksamhet inom ett helt annat område (t.ex. jordbruk eller tillverkning av varor) omfattas av reglerna om denne dessutom "inte endast tillfälligt" tillhandahåller tjänster som omfattas av reglerna. Bestämmelsen gäller även för köpare som uteslutande utför de särskilt uppräknade tjänsterna med anlitande av underentreprenörer.

text: Det finns inte heller något krav på att tillhandahållande av sådana tjänster ska utgöra en viss minsta andel av näringsidkarens verksamhet. En näringsidkare som tillhandahåller tjänster som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML kan, enligt Skatteverkets uppfattning, omfattas av bestämmelserna även om försäljningen av sådana tjänster endast utgör en liten del av näringsidkarens totala omsättning.

text: Den SNI-kod som köparens verksamhet har åsatts påverkar inte bedömningen av om omvänd skattskyldighet ska tillämpas.

text: Reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn kan bli tillämpliga även om köparen är en utländsk företagare. Det avgörande för om omvänd skattskyldighet ska gälla är dels om den tjänst som köparen förvärvar är en sådan tjänst som omfattas av reglerna, dels om köparen i sin verksamhet "inte endast tillfälligt" tillhandahåller sådana tjänster. Vid bedömningen av om köparen är en sådan näringsidkare ska hela den verksamhet som köparen bedriver beaktas. Reglerna kan alltså bli tillämpliga även i de fall då köparen endast tillfälligt tillhandahåller bygg- eller anläggningstjänst i Sverige, men i sin verksamhet i övrigt mer än tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster som anges i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML.

text: Om en näringsidkare i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller tjänster som omfattas av bestämmelserna, ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på de förvärv av sådana tjänster som näringsidkaren gör i sin verksamhet. I första strecksatsen i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML finns inte någon begränsning som innebär att omvänd skattskyldighet ska gälla endast i de fall en sådan näringsidkare vidaresäljer den förvärvade tjänsten. Inte heller ska bestämmelsen, enligt Skatteverkets uppfattning, tolkas så att omvänd skattskyldighet endast blir tillämplig på de förvärv som avser den del av verksamheten i vilken köparen tillhandahåller tjänster som omfattas av reglerna.

text: Sammanfattningsvis anser Skatteverket att det inte finns något krav på att köparen i huvudsak ska bedriva byggverksamhet utan den huvudsakliga verksamheten kan bedrivas inom ett annat område. Köparen kan omfattas av reglerna även om omsättningen av sådana tjänster som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML utgör en liten del av dennes totala verksamhet. Hela den verksamhet som köparen bedriver ska beaktas. Om köparen inte endast tillfälligt tillhandahåller tjänster som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: 4.2 Begreppet inte endast tillfälligt

text: Av

text: prop. 2005/06:130, s. 65

text: , framgår att kravet att köparen ska vara en näringsidkare som i sin verksamhet annat än tillfälligt tillhandahåller den aktuella typen av tjänster innebär att denne i sin näringsverksamhet, annat än undantagsvis och vid enstaka tillfällen, omsätter sådana tjänster. Enligt Skatteverkets uppfattning innebär detta att en näringsidkare som i sin verksamhet med viss regelbundenhet omsätter sådana tjänster omfattas av första strecksatsen i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML. Detta gäller även om sådana tillhandahållanden endast förekommer vid ett fåtal tillfällen varje år och även om dessa omsättningar utgör en liten del av näringsidkarens totala omsättning.

text: Bedömningen bör dock bli en annan om omsättningen av tjänster som omfattas av uppräkningen i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML istället är en udda företeelse i näringsidkarens verksamhet i den meningen att denne inte brukar tillhandahålla sådana tjänster och, såvitt kan förutses, inte heller har för avsikt att i framtiden tillhandahålla sådana tjänster. En näringsidkare som inte tidigare omsatt sådana tjänster men under en begränsad tid tillhandahåller exempelvis tjänster avseende byggnadsreparationer kan anses endast tillfälligt tillhandahålla tjänster som omfattas av reglerna. Detta gäller under förutsättning att de tillhandahållna reparationstjänsterna är av begränsad omfattning samt att näringsidkaren, såvitt kan förutses, därefter inte har för avsikt att fortsätta tillhandahålla sådana tjänster eller andra tjänster som omfattas av reglerna. Näringsidkaren kan i ett sådant fall, enligt Skatteverkets uppfattning, anses tillfälligt tillhandahålla reparationstjänsterna även om denne under den begränsade tidsperioden tillhandahåller ett lite större antal tjänster.

text: Skatteverket tolkar bestämmelsen så att antalet tillfällen som en näringsidkare tillhandahåller tjänster, som omfattas av reglerna, inte ensamt kan vara avgörande för om denne kan anses "inte endast tillfälligt" tillhandahålla sådana tjänster. Det finns varken i lagtexten eller i förarbetena något uttalat krav på att näringsidkaren måste tillhandahålla ett visst minsta antal sådana tjänster. Det är, enligt Skatteverkets uppfattning, heller inte möjligt att generellt uttala att omsättning av ett visst antal tjänster innebär att sådana tillhandahålls "inte endast tillfälligt". Istället måste en bedömning göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Om en näringsidkare ingår ett avtal om att tillhandahålla en omfattande byggentreprenad som kommer att pågå under en längre tid kan näringsidkaren, enligt Skatteverkets uppfattning, anses vara en sådan köpare som omfattas av den aktuella bestämmelsen. Detta gäller även om näringsidkaren när uppdraget är slutfört bestämmer sig för att lägga ned sin byggverksamhet och därför endast vid ett tillfälle kommer att tillhandahålla tjänster som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. En bedömning måste därför göras såväl utifrån antalet uppdrag som utifrån uppdragens omfattning.

text: Omvänd skattskyldighet kan bli tillämplig även i de fall då köparen endast bedriver sin verksamhet under en kort tidsperiod. En näringsidkare som startar en verksamhet med avsikten att mer än tillfälligt tillhandahålla bygg- eller anläggningstjänster, men efter en kort tid bestämmer sig för att lägga ned verksamheten, är under den tid som verksamheten bedrivs en sådan näringsidkare som inte endast tillfälligt tillhandahåller tjänster som omfattas av reglerna. Ett renodlat byggföretag bör exempelvis normalt anses vara en sådan köpare som omfattas av andra strecksatsen i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML. Detta gäller även om verksamheten endast bedrivs under en kort tid och företaget under denna tid endast har tillhandahållit en eller två bygg- och anläggningstjänster.

text: Faktorer som kan påverka bedömningen av om tillhandahållanden sker "inte endast tillfälligt" är således om tjänsterna erbjuds och omsätts regelbundet, om sådana tillhandahållanden utgör en näringsidkares huvudsakliga verksamhet, om det är en udda företeelse i verksamheten under en begränsad tid, antalet uppdrag samt uppdragens omfattning.

text: 4.3 När blir/upphör en näringsidkare att vara en sådan köpare som omfattas av bestämmelsen?

text: När en näringsidkare som inte tidigare varit en sådan köpare som omfattas av bestämmelsen börjar tillhandahålla bygg- och anläggningstjänster i en sådan omfattning att denne kan anses "inte endast tillfälligt" tillhandahålla sådana tjänster uppkommer frågor beträffande hur köparens ändrade "status" påverkar skattskyldigheten för förvärvade tjänster. Vid vilken tidpunkt blir näringsidkaren en sådan köpare som omfattas av första strecksatsen i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML? Vad gäller t.ex. om ett entreprenadavtal ingåtts vid en tidpunkt då köparen inte omfattades av bestämmelsen men denne senare, innan arbetet slutförts, kommer att omfattas av bestämmelsen? Motsvarande frågeställningar kan uppkomma när en näringsidkare som tidigare mer än tillfälligt tillhandahållit tjänster som omfattas av reglerna upphör att tillhandahålla sådana tjänster.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning ska frågan huruvida omvänd skattskyldighet ska tillämpas bedömas utifrån de förhållanden som gäller då skattskyldigheten inträder. Detta innebär att om tillhandahållandet avser en bygg- eller anläggningstjänst och faktura utfärdas inom den tid som framgår av

text: 11 kap. 3 §

text: ML ska omvänd skattskyldighet gälla om köparen när fakturan utställs i sin verksamhet inte endast tillfälligt säljer tjänster som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Om säljaren dessförinnan erhåller betalning för den beställda tjänsten får en bedömning göras utifrån de förhållanden som gäller när betalningen mottages. Om ett tillhandahållande avser byggstädning eller uthyrning av personal för byggstädning eller bygg- och anläggningstjänster ska frågan om köparen är en sådan näringsidkare som anges i första strecksatsen i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML avgöras utifrån förhållandena vid den tidpunkt då tjänsten tillhandahålls alternativt när betalning mottages för en beställd tjänst.

text: En näringsidkare som bedriver en verksamhet som uteslutande innebär att tillhandahålla bygg- och anläggningstjänster, byggstädning eller uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter är en sådan köpare som avses i första strecksatsen i 1 kap. 2 § första stycket 4 b. Detta gäller även om näringsidkaren endast tillhandahåller ett fåtal tjänster varje år. Ett nystartat företag inom dessa branscher blir en sådan köpare när verksamheten påbörjas.

text: Motsvarande får, enligt Skatteverkets uppfattning anses gälla för näringsidkare som utöver en verksamhet i en helt annan bransch även regelbundet tillhandahåller (eller avser att regelbundet tillhandahålla) bygg- och anläggningstjänster (eller på motsvarande sätt byggstädning eller uthyrning av arbetskraft för bygg- och anläggningstjänster eller byggstädning).

text: Om en sådan näringsidkare innan denne första gången själv tillhandahåller en tjänst som kan omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn, förvärvar tjänster som kan omfattas av reglerna kan, enligt Skatteverkets uppfattning, omvänd skattskyldighet bli tillämplig för mervärdesskatten på dessa förvärv. Detta gäller under förutsättning att förvärvet har samband med den verksamhet som kommer att innefatta tillhandahållande av tjänster som kan omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Detta innebär exempelvis att om näringsidkaren förvärvar bygg- och anläggningstjänster för att själv kunna tillhandahålla en byggentreprenad ska, enligt Skatteverkets uppfattning, omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på näringsidkarens förvärv av dessa tjänster.

text: I andra fall kan det vara svårare att konstatera när näringsidkaren blir en sådan köpare som omfattas av bestämmelsen. När fråga är om enstaka uppdrag som är av sådan omfattning att dessa i sig kan anses medföra att näringsidkaren "inte endast tillfälligt" tillhandahåller t.ex. bygg- och anläggningstjänster, bör näringsidkaren anses bli en sådan köpare som omfattas av bestämmelsen när avtal om att tillhandahålla sådan tjänst ingås. När det gäller näringsidkare som tillhandahåller bygg- och anläggningstjänster av mindre omfattning får näringsidkaren sin nya status när sådana tillhandahållanden inte längre är en udda företeelse i verksamheten. Det är inte möjligt att generellt fastställa att sådana tillhandahållanden vid ett visst antal blir mer än endast tillfälliga. Istället måste en bedömning göras utifrån omständigheterna kring tillhandahållandena och den aktuelle näringsidkarens verksamhet. Det avgörande är om sådana tillhandahållanden blir ett återkommande inslag i verksamheten på ett sådant sätt att de inte längre kan betraktas som tillfälliga. Vid bedömningen av om tillhandahållandet av bygg- och anläggningstjänster är en udda företeelse i köparens verksamhet bör hänsyn tas även till tjänster som näringsidkaren har tillhandahållit tidigare. Däremot ska, enligt Skatteverkets uppfattning, det faktum att köparen vid en senare tidpunkt kommit att tillhandahålla exempelvis bygg- och anläggningstjänster i sådan omfattning att det kan anses ske mer än tillfälligt, inte påverka bedömningen av skattskyldigheten för mervärdesskatten på de tjänster som denne har förvärvat före denna tidpunkt.

text: Motsvarande frågeställningar uppkommer när en näringsidkare upphör att tillhandahålla tjänster som omfattas av reglerna. Enligt Skatteverkets uppfattning upphör en näringsidkare att vara en sådan köpare som omfattas av den aktuella bestämmelsen när verksamheten eller den del verksamheten som innebär tillhandahållande av sådana tjänster är avvecklad.

text: 4.4 Exempel

text: Nedan följer ett antal exempel på olika situationer där fråga kan uppkomma om köparen är en sådan näringsidkare som avses i första strecksatsen i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML.

text: Samtliga tjänster är omsatta i Sverige.

text: 4.4.1 Exempel 1 — Regelbundet tillhandahållande av bygg- och anläggningstjänster

text: En lantbrukare har i sin verksamhet en traktorgrävare. Under vissa tider på året åtar han sig att utföra grävningsarbeten i samband med anläggande av nya vägar. Dessa omsättningar utgör en mycket liten del av lantbrukarens totala omsättning och han utför normalt endast tre till fem sådana uppdrag per beskattningsår. Uppdragen är dock ett regelbundet återkommande inslag i verksamheten.

text: Lantbrukaren utför i sin verksamhet grävningsarbeten. Tjänsterna utgör sådana mark- och grundarbeten som omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn. Eftersom dessa uppdrag utförs med viss regelbundenhet är lantbrukaren en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller tjänster som omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Omvänd skattskyldighet kommer därför att gälla när lantbrukaren i sin verksamhet från en annan näringsidkare förvärvar sådana tjänster. Detta gäller även om förvärven t.ex. avser en ekonomibyggnad som endast används i jordbruket.

text: 4.4.2 Exempel 2 — Ett flertal tjänster utförs under en begränsad tid

text: X AB utför med egna anställda tjänster avseende fastighetsskötsel till ett stort antal mindre fastighetsägare. I samband därmed utförs ibland mindre reparationer. Dessa tjänster omfattas av de ingångna avtalen avseende fastighetsskötsel och debiteras inte särskilt. I samband med en storm får flera av byggnaderna mindre skador på taken som medför att vissa takpannor behöver bytas ut. Tio fastighetsägare vänder sig till X AB som åtar sig att mot särskild ersättning byta ut takpannorna. De uppdrag som avser takarbetena är alla av liten omfattning. X AB har inte tidigare tillhandahållit reparationsarbeten utöver sådana mindre reparationer som omfattas av avtalen om fastighetsskötsel. Bolaget kommer, såvitt kan förutses, inte heller framöver att tillhandahålla sådana separata reparationstjänster.

text: X AB utför normalt tjänster avseende fastighetsskötsel, inklusive mindre reparationer, som inte omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn. Som en följd av de aktuella stormskadorna kommer X AB att utföra takarbeten. Sådana tjänster kan omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet. X AB kommer att utföra tio uppdrag som alla är av mindre omfattning.

text: Bolaget har inte tidigare tillhandahållit tjänster som omfattas av uppräkningen i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML och kommer inte fortsättningsvis att, utöver de aktuella tio uppdragen, tillhandahålla sådana tjänster. Mot bakgrund härav och eftersom fråga är om mindre uppdrag som kommer att utföras under en begränsad tid anser Skatteverket att X AB kan anses endast tillfälligt tillhandahålla tjänster som kan omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. De aktuella tillhandahållandena kommer därför inte att innebära att X AB blir en sådan köpare som avses i första strecksatsen i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML.

text: 4.4.3 Exempel 3 — Ett enda långvarigt byggprojekt

text: En fastighetsägare ska renovera samtliga badrum i sina hyreshus. Arbetena kommer att vara omfattande och beräknas pågå ca två år. Y AB säljer olika typer av byggmaterial, bl.a. kakel och klinkers. Om kunderna så önskar kan Y AB förmedla kontakt till olika hantverkare som kan utföra erforderliga arbeten såsom montering av kakel och klinkers, målning, VVS-arbeten, elinstallationer m.m.

text: Fastighetsägaren har för avsikt att beställa allt material från Y AB och planerar att anlita flera av de hantverkare som Y AB brukar förmedla kontakterna till. Eftersom det är ett stort projekt som kommer att involvera ett stort antal hantverkare vill fastighetsägaren anlita en enda ansvarig entreprenör som i sin tur anlitar de underentreprenörer som krävs. Fastighetsägaren och Y AB ingår ett avtal som innebär att Y AB åtar sig ett huvudansvar för renoveringen av badrummen. Y AB kommer att i eget namn tillhandahålla det material och de tjänster som behövs för renoveringen av badrummen. Y AB kommer i sin tur att anlita ett flertal underentreprenörer. Y AB:s tillhandahållande till fastighetsägaren bedöms mervärdesskattmässigt utgöra en enda sammanhållen tjänst avseende renovering av badrum. En sådan tjänst kan omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn.

text: Y AB har inte tidigare tillhandahållit tjänster som omfattas av uppräkningen i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML och kommer, såvitt kan förutses, inte att tillhandahålla sådana tjänster efter att det aktuella projektet är avslutat. Den tjänst avseende renovering av badrum som Y AB kommer att utföra åt fastighetsägaren är dock av sådan omfattning att Y AB kan anses "inte endast tillfälligt" tillhandahålla tjänster som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn.

text: När det aktuella renoveringsprojektet är avslutat kommer Y AB inte längre att tillhandahålla tjänster som kan omfattas av omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Enligt Skatteverkets uppfattning bör Y AB fram tills den delen av verksamheten är avvecklad anses vara en näringsidkare som omfattas av första strecksatsen i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML.

text: 4.4.4 Exempel 4 — Ett kortare byggprojekt

text: A AB bedriver hotellverksamhet. Årsomsättningen för hotellverksamheten är ca 50 000 000 kr. Ett nytt hotell ska byggas. Detta kommer att ägas och drivas av ett systerbolag (B AB) och hotellet kommer att uppföras på B AB:s fastighet. A AB har åtagit sig att ansvara för byggnationen. Det blir en totalentreprenad som kommer att pågå under sex månader. A AB kommer att debitera B AB för entreprenaden och totalkostnaden beräknas uppgå till 15 000 000 kronor. A AB har inte några egna anställda som utför byggtjänster utan kommer att utföra entreprenaden med upphandlade tjänster.

text: Vid en samlad bedömning av omständigheterna i detta särskilda fall anser Skatteverket att tillhandahållandet av tjänster som kan omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn får anses ske tillfälligt. A AB blir därför inte en sådan köpare som avses i första strecksatsen i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML.

text: Entreprenaden beräknas pågå under sex månader. Detta får anses ligga på gränsen till vad som kan anses vara "tillfälligt". Entreprenadens längd bör dock inte vara ensamt avgörande för om ett tillhandahållande ska anses ske tillfälligt. Följande faktorer bör, enligt Skatteverkets uppfattning, också beaktas vid den totala bedömningen.

text: - Tillhandahållandet av byggentreprenaden är en enstaka händelse i A AB:s verksamhet.

text: - Den nya byggnaden ska användas i hotellverksamhet som drivs av ett systerbolag, men uppförandet av byggnaden kan ändå anses ha ett visst samband med den av A AB bedrivna hotellverksamheten. Byggnaden uppförs i syfte att utvidga hotellverksamheten i koncernen och A AB har inte för avsikt att därutöver börja tillhandahålla byggtjänster till utomstående bolag.

text: - Entreprenadsumman är i sig inte av avgörande betydelse utan viktigare är att den nya byggnaden har samband med bolagets huvudverksamhet.

text: - En viktig omständighet vid bedömningen är också att A AB bedriver en helt annan verksamhet än byggverksamhet och har för avsikt att fortsätta med denna. Om bolaget hade bildats för att tillhandahålla denna entreprenad och efter färdigställandet hade upphört med sin verksamhet skulle bedömningen ha blivit en annan.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 704647-10/111

title: Vinstmarginalbeskattning av begagnade varor som överförs från andra EU-länder

text: Nytt: 2023-06-07

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-06-07, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: 1.1 Undantag från skatteplikt

text: Undantaget från skatteplikt för gemenskapsinterna förvärv av begagnade varor, konstverk, samlarföremål och antikviteter kan tillämpas i det fall det gemenskapsinterna förvärvet uppkommer på grund av överföring av varor från ett annat EU-land.

text: Det gäller under förutsättning

text: att den som överför varorna är en skattskyldig återförsäljare och

text: att den omsättning som överföringen motsvarar omfattas av vinstmarginalbeskattning i avgångslandet.

text: Skatteverket anser att kravet på att överföringen ska omfattas av vinstmarginalbeskattning i avgångslandet i normalfallet får anses uppfyllt om en försäljning av de varor som överförs kan omfattas av vinstmarginalbeskattning i det EU-landet.

text: För varor som importeras till ett annat EU-land för att därefter överföras till Sverige gäller dessutom

text: att mervärdesskatt ska ha tagits ut i det andra EU-landet i samband med importen och

text: att avdrag eller återbetalning av denna påförda mervärdesskatt inte har skett.

text: 1.2 Tillämpning av vinstmarginalbeskattning vid vidareförsäljning

text: Enligt Skatteverkets uppfattning kan bestämmelserna om vinstmarginalbeskattning tillämpas vid försäljning av begagnade varor m.m. som överförts från ett annat EU-land till Sverige.

text: En skattskyldig återförsäljare som importerar konstverk, samlarföremål och antikviteter kan begära att få tillämpa bestämmelserna om vinstmarginalbeskattning vid försäljning av dessa varor. Enligt Skatteverkets uppfattning kan ett beslut att tillämpa vinstmarginalbeskattning i sådant fall även omfatta konstverk, samlarföremål och antikviteter som återförsäljaren importerar till ett annat EU-land. Det krävs inte att varorna importeras direkt till Sverige.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Det förekommer att näringsidkare transporterar begagnade varor, konstverk, samlarföremål och antikviteter till Sverige från andra EU-länder utan samband med att varorna byter ägare, dvs. det sker en överföring av varorna till Sverige. En sådan överföring ger upphov till ett gemenskapsinternt förvärv i Sverige.

text: Frågan är om förvärvet omfattas av undantaget från skatteplikt för gemenskapsinterna förvärv av begagnade varor, konstverk, samlarföremål och antikviteter enligt

text: 3 kap. 30 f § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Detta undantag förutsätter att varorna har sålts av en skattskyldig återförsäljare och att omsättningen har beskattats i det EU-land där transporten till Sverige påbörjas enligt bestämmelser om vinstmarginalbeskattning i det landet.

text: Frågan blir aktuell när den som bedriver en försäljningsverksamhet med begagnade varor, konstverk, samlarföremål och antikviteter i ett annat EU-land transporterar varor till Sverige för att sälja dem här.

text: Frågan blir även aktuell när konstverk, samlarföremål och antikviteter importeras från ett land utanför EU via ett annat EU-land för vidare transport till Sverige där varorna ska säljas.

text: En ytterligare fråga som uppkommer är om bestämmelserna om vinstmarginalbeskattning i

text: 9 a kap.

text: ML kan tillämpas vid vidareförsäljning av begagnade varor m.m. som överförts till Sverige.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Skatt ska betalas till staten vid gemenskapsinternt förvärv av varor som är lös egendom (

text: 1 kap. 1 § första stycket 2

text: ML).

text: Med gemenskapsinternt förvärv förstås bl.a. att någon för över en vara från ett annat EU-land till Sverige. Överföringen kan ske från en yrkesmässig verksamhet som den som överför varan bedriver i ett annat EU-land eller genom att varan tas i anspråk av någon som är skattskyldig för mervärdesskatt i Sverige (2 a kap. 2 § 3 och 4 samt 7 och 9 §§ ML).

text: Bestämmelserna i ML om gemenskapsinterna förvärv vid överföring av varor motsvaras närmast av artikel 2.1 b i, artikel 17 samt

text: artikel 20 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet. Bestämmelserna i direktivet innebär följande.

text: Med leverans av varor avses överföring av rätten att såsom ägare förfoga över materiella tillgångar (

text: artikel 14.1

text: Med leverans av varor mot ersättning ska likställas en beskattningsbar persons överföring av varor från sin rörelse till en annan medlemsstat (

text: artikel 17

text: Med gemenskapsinternt förvärv av varor avses förvärv av rätten att såsom ägare förfoga över materiell lös egendom som försänds eller transporteras till förvärvaren i en annan medlemsstat än den från vilken försändelsen eller transporten av varorna avgick (

text: artikel 20

text: Gemenskapsinterna förvärv av varor mot ersättning som görs inom en medlemsstats territorium ska vara föremål för mervärdesskatt om förvärvet görs av en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap och säljaren är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap (

text: artikel 2.1 b

text: i).

text: Gemenskapsinterna förvärv av begagnade varor, konstverk, samlarföremål och antikviteter undantas från skatteplikt om varorna sålts av en skattskyldig återförsäljare och omsättningen har beskattats i det EU-land där transporten till Sverige påbörjats enligt det landets bestämmelser om vinstmarginalbeskattning (3 kap.

text: 30 f §

text: ML). Bestämmelsen motsvaras av artikel 4 a och c i mervärdesskattedirektivet.

text: Bestämmelser om vinstmarginalbeskattning finns i

text: 9 a kap.

text: ML.

text: Vinstmarginalbeskattning tillämpas vid en skattskyldig återförsäljares omsättning av begagnade varor, konstverk, samlarföremål eller antikviteter som levererats till honom inom EU av bl.a.

text: någon annan än en näringsidkare,

text: en näringsidkare som ska redovisa mervärdesskatt enligt 9 a kap. eller enligt motsvarande bestämmelser i ett annat EU-land (9 a kap. 1 § första stycket 1 och 2 ML).

text: Om en skattskyldig återförsäljare begär det ska Skatteverket besluta att återförsäljaren ska tillämpa

text: 9 a kap.

text: ML vid försäljning av konstverk, samlarföremål och antikviteter som återförsäljaren själv har importerat (

text: 9 a kap. 2 §

text: ML).

text: En skattskyldig återförsäljare har rätt att välja att tillämpa ML:s allmänna bestämmelser vid sin försäljning i stället för vinstmarginalbeskattning (

text: 9 a kap. 3 §

text: ML).

text: Vad som avses med begagnade varor, konstverk, samlarföremål, antikviteter och skattskyldig återförsäljare framgår av definitionerna 9 a kap. 4-8 §§ ML.

text: Bestämmelser om vinstmarginalbeskattning som motsvarar bestämmelserna i

text: 9 a kap.

text: ML finns i artiklarna 312–325 i mervärdesskattedirektivet.

text: Mervärdesskattedirektivets bestämmelser om undantag från skatteplikt vid gemenskapsinterna leveranser mellan EU-länder har också betydelse för bedömningen av de frågor som ställts i avsnitt 2. Sådana leveranser undantas från skatteplikt om vissa förutsättningar är uppfyllda (artikel

text: och 138.2

text: b

text: och

text: c

text: i direktivet). Bestämmelserna motsvaras i ML av undantaget från skatteplikt i 3 kap. 30 a §.

text: Undantagen från skatteplikt enligt artikel

text: och 138.2

text: b

text: och

text: c

text: ska inte tillämpas på sådan leverans av varor som är föremål för mervärdesskatt i enlighet med ordningen för beskattning av vinstmarginal i

text: artiklarna 312

text: ‑325 eller ordningen för försäljning på offentlig auktion (artikel 139.3 första stycket i mervärdesskattedirektivet). Bestämmelsen motsvaras av

text: 9 a kap. 18 §

text: ML.

text: EU-domstolen har i målen 14/83 von Colson,

text: Marleasing och

text: Pfeiffer slagit fast att nationella bestämmelser som omfattas av ett EU‑direktiv ska tolkas i enlighet med direktivreglerna så långt det är möjligt med hänsyn till den nationella rättsordningen.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Undantag från skatteplikt för det gemenskapsinterna förvärvet

text: 4.1.1 Varorna har sålts av en skattskyldig återförsäljare

text: Enligt

text: artikel 17 i direktivet

text: ska en beskattningsbar persons överföring av varor från sin rörelse till en annan medlemsstat likställas med en "leverans av varor mot ersättning". En överföring av varor räknas därmed som en omsättning trots att någon äganderättsövergång inte äger rum.

text: De bestämmelser i mervärdesskattedirektivet som reglerar vad som gäller vid omsättning av varor blir därmed tillämpliga även vid överföring av varor.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning är

text: artikel 17

text: tillämplig på överföring av varor mellan medlemsländer oavsett i vilket land den beskattningsbara personen bedriver sin rörelse. Det är alltså inte nödvändigt att överföringen sker från det land i vilket verksamheten bedrivs.

text: En förutsättning för att det ska vara fråga om ett gemenskapsinternt förvärv är att det sker ett förvärv av rätten att såsom ägare förfoga över materiell lös egendom. Förvärvet är därmed en spegelbild av "leverans av varor" som i artikel 14.1 i mervärdesskattedirektivet definieras som en överföring av rätten att såsom ägare förfoga över materiella tillgångar. Eftersom en överföring likställs med en leverans av varor mot ersättning får överföringen även anses motsvara ett förvärv av varor. Det får till följd att definitionen av gemenskapsinterna förvärv av varor i artikel 20 i mervärdesskattedirektivet även omfattar överföring av varor.

text: Det innebär att även direktivets artikel 2.1 b i är tillämplig vid överföring av varor. Enligt denna artikel ska beskattning ske av gemenskapsinterna förvärv av varor mot ersättning. En överföring är ett gemenskapsinternt förvärv enligt definitionen i

text: artikel 20

text: . En sådan överföring får anses ske mot ersättning eftersom överföringen är en leverans av varor mot ersättning enligt

text: artikel 17 i direktivet

text: I mervärdesskattedirektivet,

text: artikel 2.1 b

text: i, anges att beskattning av det gemenskapsinterna förvärvet ska ske om förvärvet görs av en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap och säljaren är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap. Det finns därmed normalt två parter i transaktionen.

text: Enligt Skatteverkets bedömning innebär mervärdesskattedirektivets bestämmelser att den som överför varor mellan EU-länder är att betrakta både som "säljare" och "köpare". I det EU-land från vilket varorna transporteras är den som överför varor att betrakta som "säljare". På motsvarande sätt är den som överför varor att betrakta som "köpare/förvärvare" i det land som är varornas slutdestination.

text: Skatteverket anser att det är möjligt att tolka

text: 3 kap. 30 f §

text: ML EU-konformt, dvs. i enlighet med EU-rätten. Mot bakgrund av vad som sagts ovan innebär det att undantaget från skatteplikt är tillämpligt om den som överför begagnade varor, konstverk, samlarföremål och antikviteter är en skattskyldig återförsäljare. I och med att den som överför varorna betraktas som både säljare och köpare är förutsättningen för undantaget enligt bestämmelsen uppfyllt, dvs. att varorna har "sålts" av en skattskyldig återförsäljare.

text: 4.1.2 Beskattning i avgångslandet enligt bestämmelserna om vinstmarginalbeskattning

text: En ytterligare förutsättning för att undantaget från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 30 f §

text: ML ska vara tillämpligt är att omsättningen har beskattats enligt bestämmelser om vinstmarginalbeskattning i det EU-land från vilket varorna transporterats.

text: En överföring av en vara till en annan medlemsstat undantas från skatteplikt enligt artikel 138.2 c i mervärdesskattedirektivet (motsvarande

text: 3 kap. 30 a §

text: ML). Även artikel 139.3 i samma direktiv är tillämpligt på överföringar. Bestämmelsen innebär att överföring av begagnade varor, konstverk, samlarföremål och antikviteter inte omfattas av undantaget från skatteplikt i

text: artikel 138

text: om leveransen är föremål för beskattning enligt bestämmelserna om vinstmarginalbeskattning. Även vid överföring av begagnade varor m.m. kan alltså beskattning ske antingen enligt allmänna bestämmelser eller enligt bestämmelser om vinstmarginalbeskattning.

text: För att undantaget från skatteplikt i

text: 3 kap. 30 f §

text: ML ska vara tillämpligt måste överföringen omfattas av vinstmarginalbeskattning i avgångslandet.

text: Skatteverket anser att det kravet i normalfallet får anses uppfyllt om en försäljning av de varor som överförs kan omfattas av vinstmarginalbeskattning i det EU-land från vilket varorna överförs.

text: att avdrag eller återbetalning av den påförda mervärdesskatten inte har skett.

text: 4.2 Tillämpning av vinstmarginalbeskattning

text: Av

text: 9 a kap. 1 §

text: ML framgår att bestämmelserna om vinstmarginalbeskattning kan tillämpas vid omsättning av begagnade varor, konstverk, samlarföremål eller antikviteter som levererats inom EU till en skattskyldig återförsäljare. Det innebär att bestämmelserna kan tillämpas även avseende begagnade varor m.m. som har förvärvats i ett annat EU-land.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning kan bestämmelserna om vinstmarginalbeskattning tillämpas även vid försäljning av begagnade varor m.m. som överförts från ett annat EU-land till Sverige.

text: En skattskyldig återförsäljare som importerar konstverk, samlarföremål och antikviteter kan begära att få tillämpa bestämmelserna om vinstmarginalbeskattning vid försäljning av dessa varor. Enligt Skatteverkets uppfattning kan ett beslut att tillämpa vinstmarginalbeskattning i sådant fall även omfatta konstverk, samlarföremål och antikviteter som importeras till ett annat EU-land. Det krävs inte att varorna importeras direkt till Sverige.

text: En skattskyldig återförsäljare har rätt att välja att tillämpa allmänna bestämmelser om mervärdesskatt i stället för vinstmarginalbeskattning. Köparen kan i sådant fall inte tillämpa vinstmarginalbeskattning vid sin vidareförsäljning av varorna.

text: En skattskyldig återförsäljare som överför begagnade varor m.m. från ett annat EU-land till Sverige gör ett gemenskapsinternt förvärv här i landet. Enligt Skatteverkets bedömning måste undantaget från skatteplikt i

text: 3 kap. 30 f §

text: ML vara tillämpligt på det gemenskapsinterna förvärvet för att vidareförsäljningen av varorna ska kunna omfattas av vinstmarginalbeskattning. Om förutsättningarna i

text: 3 kap. 30 f §

text: ML inte är uppfyllda får den skattskyldige återförsäljaren som överför varorna anses ha tillämpat allmänna bestämmelser vid överföringen av varorna.