identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 6011-00/100

title: RSV:s skrivelse: Vissa frågor kring ombordförsäljning på fartyg vid EU-intern resa

text: Sammanfattning

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas till den del det avser mervärdesskatt. Med hänsyn till rättsutvecklingen är innehållet i ställningstagandet som rör mervärdesskatt inte längre aktuellt. Till den del något är aktuellt har det ersatts av texter i Rättslig vägledning eller på annat sätt.

text: Riksskatteverket (RSV) anser att skattskyldighetens inträde punktskatterättsligt vid ombordförsäljning på fartyg bör kopplas till leveranstillfället. Leverans bör, enligt verkets mening, anses ha skett när det föreligger en faktisk rådighetsövergång.

text: Ur mervärdesskattesynpunkt anses omsättning vid ombordförsäljning på fartyg under EU-intern resa ha skett vid tidpunkten för överlåtelsen. Denna tidpunkt bör, enligt verkets mening, anses inträda när det föreligger en faktisk rådighetsövergång.

text: 2 Bakgrund

text: RSV har fått förfrågningar beträffande avgränsningen av ombordförsäljningen på fartyg. Denna frågeställning har samband med tidigare skrivelser från RSV (se skrivelse den 8 juni 1999 med dnr

text: och skrivelse den 14 juli 1999 med dnr

text: ). Eftersom frågan har principiellt intresse vill RSV redogöra för sitt ställningstagande även för skattemyndigheterna.

text: Frågan rör skattskyldighetens inträde vid ombordförsäljning i följande fall. Ett rederi har färjelinjer mellan Sverige och ett annat EU-land. För att inte utlösa skattskyldighet för punktskatt i Sverige vill rederiet inte bedriva något som kan betraktas som försäljningsverksamhet på svenskt farvatten. Rent faktiskt sker all butiksförsäljning i en separat affär på så sätt att varor plockas från hyllorna av kunderna och utpassage sker genom ett kassaled där plockade varor betalas. Rederiet har därutöver en separat förvaringsverksamhet beträffande bl.a. levererade och betalda butiksvaror, men även bagage etc. kan lämnas in av gästerna där. Förvaringsverksamheten sker på en separat inlämningsplats ombord skild från butiken. De som lämnat in varor kan därefter hämta ut dem mot uppvisande av inlämningskvitto, bl.a. på svenskt territorium.

text: Enligt RSV:s åsikt är det såväl punktskatterättsligt som mervärdesskatterättsligt viktigt att fastställa när varan rent faktiskt har levererats (överlåtits) till kunden. Det avgörande i detta hänseende beträffande båda skatterna är, enligt RSV:s uppfattning, när rådigheten till varan övergår till kunden. EG-domstolen har i ett förhandsavgörande avseende mervärdesskatt,

text: mål 320/88

text: Staatssecretaris van Financiën mot Shipping and Forwarding Enterprise, uttalat att begreppet "leverans av varor" i artikel 5 i sjätte direktivet inte omfattar överlåtelse av äganderätt, sådan som denna definieras i nationell rätt, utan omfattar varje överlåtelse av egendom när överlåtelsen innebär rätt att råda över varan ("any transfer of tangible property by one party which empowers the other party actually to dispose of it as if he were the owner of the property", p.7-9). De uttalanden, som görs om rådighetsövergång i rättsfallet kan, enligt RSV:s uppfattning, även användas som tolkningsdata beträffande punktskatt.

text: Nedan redovisar RSV sin tolkning av frågeställningen ur ett punktskatte- och mervärdesskatteperspektiv. Liksom beträffande de flesta rättsliga frågor som uppkommit efter att taxfree-handeln mellan medlemsstaterna upphörde den 1 juli 1998 saknas klargöranden t.ex. från EG-domstolen. Det är således möjligt att andra medlemsstaters administrationer gör andra tolkningar av begrepp som stängd butik eller omsättning. RSV anser det dock viktigt att, i avvaktan på klargöranden från exempelvis EG-domstolen, tydligt ange hur skatteförvaltningen bör tolka olika frågor på området.

text: 3 Punktskatt

text: RSV har i den ovan angivna skrivelsen från den 14 juli 1999 förklarat hur verket tolkat kravet på stängd butik. Som framgår av skrivelsen anser RSV att all butiksförsäljning av alkohol- och tobaksvaror måste ha upphört när fartyget kommer till svenskt territorium. Detta innebär att kunderna både måste ha plockat och betalat varorna (passerat kassorna) innan färjan ankommer svenskt vatten. Att rederiet därefter, efter att kunderna fått rådighet över varorna (och själva kan ta ställning till om de vill bära dem med sig eller lämna in dem), erbjuder kunderna en förvaringstjänst på annat ställe på fartyget påverkar, enligt RSV:s uppfattning, inte beskattningsfrågan.

text: Om rederiet däremot inte låter kunderna få rådighet över varorna efter att de betalat varorna i kassan blir läget ett annat. Enligt verkets uppfattning föreligger inte en klar rådighetsövergång om rederiet direkt i samband med betalningen, som en mer eller mindre automatisk följdtjänst fortsätter att innehålla (förvara) varorna. Enligt verkets uppfattning sker rådighetsövergången efter en sådan automatisk "förvaringstjänst" när varorna lämnas ut. Om varorna lämnas ut på svenskt territorium skall således svensk punktskatt utgå enligt RSV:s uppfattning. I sistnämnda fall har leverans således inte skett till kunderna i och med betalningen. Om någon rådighetsövergång avseende punktskattepliktig vara sker på svenskt territorium uppkommer punktskatteplikt i Sverige på hela det punktskattepliktiga varusortimentet, eftersom affären inte kan anses vara stängd på det svenska farvattnet.

text: 4 Mervärdesskatt

text: Särskilda bestämmelser gäller vid omsättning ombord på fartyg under en del av en passagerartransport mellan EU-länder. Enligt dessa bestämmelser skall svensk mervärdesskatt tas ut vid omsättning (försäljning) av varor ombord på fartyg som avgår från svensk avreseort till en ankomstort i ett annat EG-land enligt

text: 5 kap. 2 b § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Om omsättningen sker under resa på fartyg med avreseort i ett annat EU-land och ankomstort i Sverige ska det andra EU-landets mervärdesskatt tas ut. För att kunna tillämpa nämnda bestämmelser är det därför viktigt att fastställa vid vilken tidpunkt omsättningen äger rum.

text: RSV anser att rådighetsövergången skall bedömas på samma sätt som på punktskatteområdet. Detta innebär att omsättning sker när kunderna får rådighet över varorna, dvs. när de passerat kassorna och har rätt att fritt förfoga över varorna. Att rederiet därefter, efter att kunderna fått rådighet över varorna (och själva kan ta ställning till om de vill bära dem med sig eller lämna in dem), erbjuder kunderna en förvaringstjänst på annat ställe på fartyget påverkar, enligt RSV:s uppfattning, inte frågan om omsättning skett under en EU-intern resa. Detta innebär att svensk mervärdesskatt ska tas ut om försäljningen sker under en resa från svensk hamn till hamn i annat EU-land.

text: Problem kan uppstå om en passagerare samma dag reser fram och tillbaka mellan ett annat EU-land och Sverige, köper varor ombord på fartyget under resan till Sverige och lämnar in de inköpta varorna för tillfällig förvaring medan han går i land på ankomstorten i Sverige. Skall svensk mervärdesskatt utgå om han hämtar ut varorna från inlämningsplatsen på återresan? Det avgörande är, enligt RSV:s uppfattning, på vilken sträcka den faktiska omsättningen sker. RSV anser således att svensk mervärdesskatt inte ska tas ut om resenären under en dagstur från ett annat EU-land till Sverige köper varor som lämnas in för förvaring under uppehållet i svensk hamn och därefter hämtar ut varorna vid återfärden till ursprungshamnen.

text: Vad som ovan sagts gäller endast under förutsättning att resenären på sådant sätt som beskrivits ovan fått rådighet över varorna under resan från den andra medlemsstaten till Sverige. Visserligen inträder, enligt bestämmelserna i

text: 1 kap. 3 §

text: ML om förskottsbetalning, skattskyldighet vid det tillfälle kunden betalar sina utvalda varor, men denna tidpunkt påverkar inte frågan om omsättnings-land. Vid en omsättning under en EU-intern passagerartransport avgörs omsättningslandet utifrån tidpunkten för omsättningen, dvs. när rådighetsövergången sker.

text: Enligt verkets uppfattning föreligger inte en klar rådighetsövergång om rederiet direkt i samband med betalningen, som en mer eller mindre automatisk följdtjänst, fortsätter att innehålla (förvara) varorna. I sistnämnda fall har omsättning inte skett eftersom rådighetsövergången/äganderättsövergången inte har fullföljts. Denna äger istället rum när kunderna får hämta ut varorna.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 6219-98/900

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Administration av A-kassa

org: skv

text: Nytt: 2007-05-07

type: stycke

text: Detta ställningstagande upphör att gälla eftersom ställningstagandet får anses framgå av Regeringsrättens dom 2001-16-18 (se

text: RÅ 2001 ref. 34

text: Riksskatteverket har uppmärksammats på att det råder tveksamhet om hur fackföreningar skall beskattas för ersättningar som de uppbär för sina tjänster avseende administration av arbetslöshetskassor.

text: Enligt

text: 3 kap. 1 § första stycket mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, är omsättning av varor och tjänster samt import skattepliktiga om inget annat anges i kapitlet. Enligt

text: 1 kap. 6 §

text: ML förstås med vara materiella ting, bland dem fastigheter och gas, samt värme, kyla och elektrisk kraft. Med tjänst förstås allt annat som kan tillhandahållas i yrkesmässig verksamhet.

text: Regeringsrätten,

text: RÅ 1997 ref 16

text: , har ansett att en fackförening var skattskyldig till mervärdesskatt för tjänster avseende ackordskontroll. I

text: RÅ 1996 not 168

text: har Svenska kyrkans stiftelse för rikskyrlig verksamhet ansetts skattskyldig för tjänster avseende tillhandahållande till självkostnadspris av administrativa tjänster gentemot andra stiftelser. Med hänsyn till arten och omfattningen ansågs verksamheten utgöra näringsverksamhet enligt

text: 21 §

text: KL.

text: De båda rättsfallen utgör stöd för uppfattningen att fackföreningar, som administrerar arbetslöshetskassor skall beskattas för den ersättning som uppbärs för detta.

text: Från och med den 1 juli 1998 finns i

text: 3 kap. 23 a §

text: ML en bestämmelse om undantag för vissa interna tjänster.

text: Bestämmelsen ifråga anger bl.a att från skatteplikt undantas omsättning av tjänster som tillhandahålls inom fristående grupper av fysiska eller juridiska personer om verksamheten i övrigt inte medför skattskyldighet hos gruppen eller hos de fysiska eller juridiska personerna. Vidare gäller att tjänsterna skall vara direkt nödvändiga för utövandet av verksamheten samt även att ersättningen för tjänsterna exakt motsvarar den fysiska eller juridiska personens andel av kostnaderna för tjänsternas tillhandahållande. Som ett ytterligare villkor gäller att undantaget avser endast sådana tjänster som normalt inte tillhandahålls av någon annan utanför gruppen.

text: Vad gäller ovanstående bestämmelse anser RSV att en fackförening och en arbetslöshetskassa inte bör anses vara en sådan fristående grupp som anges i bestämmelsen. Arbetslöshetskassan bör betraktas som en från fackföreningen fristående juridisk person. De tjänster som en fackförening tillhandhåller en arbetslöshetskassa är, såvitt är känt, administrativa tjänster som andra personer skulle kunna tillhandahålla. Fackföreningen tillhandahåller därför tjänsterna i konkurrens med andra personer varför även av detta skäl

text: 3 kap 23 a §

text: ML inte är tillämplig.

text: RSV anser att fackföreningar som tillhandahåller administrativa tjänster till arbetslöshetskassor skall beskattas för de ersättningar, som erhålls. Om tjänsterna tillhandahålls utan ersättning bör tjänsterna uttagsbeskattas enligt

text: 2 kap. 5 § första stycket 1.

text: ML.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 6226-99/120

title: Exportbutikers försäljning

text: Nytt: 2002-02-05

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Exportbutikers försäljning, dnr

text: Sammanfattning

type: rubrik

text: RSV lämnar i skrivelsen besked på hur verket tolkar vissa bestämmelser om exportbutikers försäljning

text: Riksskatteverket (RSV) har i en skrivelse den 8 juni 1999 (dnr

text: ) redovisat sin syn på diverse frågor som har samband med taxfreehandelns upphörande den 1 juli 1999. I skrivelsen redogörs bl.a. för RSV:s syn på exportbutiker.

text: RSV vill nu komplettera skrivelsen med en redovisning av verkets syn beträffande vilka passagerare en exportbutik får sälja till.

text: I 1 § lagen om exportbutiker anges att obeskattade gemenskapsvaror, med vissa begränsningar som anges i 3 § samma lag, får säljas till flygpassagerare som reser till en plats utanför EG:s skatteområde. Enligt RSV:s uppfattning måste resenärerna uppvisa ett boardingkort med den aktuella flygplatsen ( dvs. den flygplats där exportbutiken finns) som avreseort och en flygplats i ett tredjeland som ankomstort för att få handla i exportbutik.

text: Enligt den nya lydelsen av

text: 32 § lagen (1994:1563)

text: om tobaksskatt (LTS) respektive

text: 32 § lagen (1994:1564)

text: om alkoholskatt (LAS) får upplagshavare som bedriver verksamhet i exportbutik, göra avdrag på varor som levereras till resande som kan uppvisa färdhandling till tredje land; avdrag medges dock högst med de kvantiteter som får säljas till varje resande. Enligt RSV:s uppfattning föreligger på punktskatteområdet avdragsrätt för upplagshavare endast beträffande resenärer som uppvisat boardingkort för resa direkt till tredje land (dvs. från den svenska avreseflygplats där exportbutiken finns till flygplats i tredje land). Upplagshavaren kan inte medges avdrag om detta inte iakttagits.

text: RSV har motsvarande synsätt på mervärdeskatteområdet , dvs. endast försäljning till passagerare som åker direkt till tredje land (dvs. från den svenska avreseflygplats där exportbutiken finns till flygplats i tredje land) kan godtas. Detta innebär att

text: 5 kap. 9 § 6 mervärdeskattelagen (1994:200)

text: skall tolkas på så sätt att varan endast anses omsatt utomlands om varan sålts till passagerare som kan uppvisa boardingkort för resa som går direkt från den svenska flygplats där exportbutiken ligger till utländsk flygplats.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 6353-00/120

title: Vissa frågor om faktureringsrutiner och redovisning av mervärdesskatt i ett tänkt web-baserat faktureringssystem

text: Nytt: 2016-05-12

text: Detta ställningstagande upphör att gälla genom ställningstagande med , dnr

text: 131 234882-16/111

text: . Med hänsyn till att innehållet i tillämpliga delar har ersatts av texter i Rättslig vägledning är skrivelsen inte längre aktuell.

text: 1. Sammanfattning

text: Frågor har ställts om vissa faktureringsrutiner m.m. i ett tilltänkt web-baserat faktureringssystem (E-commerce handel) uppfyller de krav som följer av

text: bokföringslagen

text: och momslagen. Riksskatteverket (RSV) anser att faktureringsrutinerna m.m. är förenliga med

text: bokföringslagen

text: . RSV anser vidare att redovisningsskyldigheten för säljaren senast inträder vid den tidpunkt då agenten till betalningspartnern överlämnar fakturauppgifterna.

text: 2. Bakgrund

text: I en skrivelse till RSV har en revisionsbyrå för ett företags räkning frågat om vissa faktureringsrutiner m.m. i ett tilltänkt web-baserat faktureringssystem (E-commerce handel) uppfyller de krav som följer av

text: bokföringslagen

text: och momslagen. Under beredningen av ärendet har företaget lämnat kompletterande uppgifter om de tilltänka faktureringsrutinerna m.m.

text: Affärsidén är att ett svenskt bolag avser att vara agent och därmed handla för annans räkning i annans namn. Förmedlingen kommer att ske mellan leverantörer och köpare (företag) inom byggsektorn och all handel ska ske över nätet (E-commerce handel). Vidare ska betalning mellan köpare och säljare förmedlas av en fristående betalningspartner. Agenten överlämnar till betalningspartnern sammanställda fakturauppgifter. Därefter samfakturerar betalningspartnern aktuella leveranser. Konceptet och de tilltänkta faktureringsrutinerna m.m. kan mera i detalj beskrivas enligt följande.

text: a) Köpare och säljare ansluter sig till konceptet genom avtal. I samband därmed väljer köpare och säljare kredittid (t.ex. 30 dagar). Kreditprövning av köparen sker hos betalningspartnern.

text: b) För att göra ett inköp kopplar kunden upp sig på agentens websida. Där anger kunden det inköpsordernummer som gäller för den valda varan.

text: c) Agentens websida är transparent för köpare och säljare, vilket innebär att i samma ögonblick som köparen gör sin beställning på websidan (enligt punkt b) så registreras det hos säljaren.

text: d) Säljaren skickar en orderbekräftelse till kunden och anger var och när leverans kommer att ske. Detta sker över agentens websida.

text: e) Leverans av de beställda varorna sker till kunden genom ett fristående speditionsföretag. Leveransvillkor är fritt säljarens lager. Säljaren har kännedom om vem som är köpare. Exakta identitetsuppgifter om köparna finns alltid tillgängliga för leverantörerna på agentens websida.

text: f) När leverans skett markerar säljaren det på agentens websida och anger samtidigt till agenten att denne ska ombesörja att faktura ska skickas till köparen.

text: g) Säljaren lämnar uppgifter (A) till agenten enligt följande. Varans art, ersättningen, utställarens namn och adress samt säljarens momsregistreringsnummer eller motsvarande identifikationsnummer.

text: h) Uppgifterna (A) enligt punkt g) är inte fullständiga fakturauppgifter enligt momslagen. De uppgifter som saknas för att formkraven ska vara uppfyllda enligt momslagen är följande (B). Köparens namn, adress och momsregisteringsnummer, platsen för varans mottagande och skattens belopp för varje skattesats och skattesatsen.

text: i) Agenten kompletterar för säljarens räkning med de uppgifter (B) som saknas för att fullständiga fakturauppgifter (C) ska finnas. Köparens inköpsordernummer ingår i fakturauppgifterna (C). Agenten skickar löpande uppgifterna (C) till betalningspartnern.

text: j) Agenten ska tillhandahålla betalningspartnern information om de transaktioner som ägt rum. Rapporterna till betalningspartnern ska avges veckovis alternativt efter varje avslut. Rapporterna innehåller fullständigt fakturauppgifter (C) för att betalningspartnern ska kunna samfakturera aktuella leveranser.

text: k) Betalningspartnern ombesörjer utskick av fakturauppgifter (samfakturering) till respektive köpare.

text: l) Säljaren får betalt av betalningspartnern enligt avtal. Samtidigt översänder betalningspartnern kompletta fakturauppgifter, dvs. uppgifterna (C), till leverantörerna.

text: m) Köparen betalar betalningspartnern på utsatt kredittid, alternativt betalningspartnern skickar påminnelse, dröjsmålsränta etc.

text: Ovanstående innebär att i reskontran hos säljaren kommer denne att ha betalningspartnern som motpart för de leveranser som skett till köparna. I reskontran hos köparen kommer denne att ha betalningspartnern som motpart. Den fakturasammanställning som betalningspartnern skickar till köparen kommer att ha samtliga uppgifter som är en förutsättning enligt momslagen för att avdrag för ingående moms ska kunna medges, dvs uppgifterna (C) för varje leverans.

text: 3. Frågor

text: Uppfyller ovan beskrivet förfarande angående faktureringsrutiner m.m. de krav som följer av

text: bokföringslagen

text: och momslagen och vid vilken tidpunkt inträder redovisningsskyldigheten för moms?

text: 4. Svar

text: Bokföringslagen

text: Enligt

text: 5 kap. 6 § bokföringslagen

text: (BFL) skall det finnas en verifikation för varje affärshändelse. Med verifikation avses enligt

text: 1 kap. 2 §

text: BFL de uppgifter som dokumenterar en affärshändelse. Tidpunkten för när bokföring ska ske är reglerat i

text: 5 kap. 2 §

text: BFL. I första stycket i nämnda lagrum finns en huvudregel som anger att andra affärshändelser än kontanta in- och utbetalningar skall bokföras ”så snart det kan ske”. I författningskommentaren har bestämmelsen kommenterats med följande (

text: prop. 1998/99:130 s. 392

text: Bestämmelsen om att andra affärshändelser än kontanta in- och utbetalningar skall bokföras "så snart det kan ske" innebär att bokföring måste ske så snart företaget har tillgång till tillräckliga uppgifter för att kunna bokföra affärshändelserna på ett godtagbart sätt. När denna tidpunkt inträder måste bedömas från fall till fall. En lämplig tumregel kan dock vara att, när företaget använder sig av rutiner som innebär att en faktura eller motsvarande skall upprättas, bokföringen av fordringar och skulder får dröja till dess faktura eller motsvarande handling har utfärdats eller mottagits eller sådan handling enligt god affärssed hade bort föreligga.

text: RSV konstaterar att en leverans av varor från säljare till köpare i det ovan beskrivna konceptet för E-commerce handel innebär att en affärshändelse enligt BFL har inträffat i och med leveransen. Vad beträffar vid vilken tidpunkt bokföring ska ske är RSV av den uppfattningen att säljaren senast vid den tidpunkt när säljaren till agenten överlämnar uppgifter om utförda leveranser (och därmed framställer krav på betalning) har säljaren tillräckliga uppgifter för att kunna bokföra affärshändelsen. Bokföringsskyldigheten enligt huvudregeln i

text: 5 kap. 2 §

text: BFL har då inträffat.

text: Som angetts ovan kan enligt uttalande i propositionen tidpunkten för när bokföring ska ske enligt huvudregeln i

text: 5 kap. 2 §

text: BFL bestämmas till tidpunkten för upprättande av faktura (”tumregeln”). I det ovan beskrivna konceptet upprättar inte säljaren någon faktura utan det sker genom agenten och betalningspartnern. RSV anser att när agenten överför fakturauppgifter till betalningspartnern har då med faktura jämställda uppgifter upprättats. Denna tidpunkt kan därmed, enligt RSV:s uppfattning, jämställas med den tidpunkt som avses med uttalandet om ”tumregeln” i propositionen. Om säljaren grundbokför affärshändelserna senast vid denna tidpunkt har säljarens bokföring, enligt RSV:s mening, skett i rätt tid enligt huvudregeln i

text: 5 kap. 2 §

text: BFL. RSV förutsätter att säljaren vid tidpunkten för grundbokföringen har tillgång till det fullständiga fakturaunderlaget.

text: Mervärdesskattelagen

text: I

text: 13 kap.

text: mervärdesskattelagen

text: (ML) regleras när redovisningsskyldigheten inträder, dvs. i vilken redovisningsperiod den utgående respektive ingående skatten ska redovisas. Redovisningsskyldighet enligt

text: 13 kap. 6 §

text: ML anknyter till när en omsatt vara eller tjänst enligt god redovisningssed har bokförts eller borde ha bokförts, medan avdragsrätten enligt

text: 13 kap. 16 §

text: ML anknyter till när ett förvärv eller import enligt god redovisningssed bokförts eller borde ha bokförts. Skatteredovisningen ska således ske efter bokföringsmässiga grunder i enlighet med BFL:s regler. Som huvudprincip gäller därvid vid tillämpning av faktureringsmetoden att redovisningen av utgående och ingående skatt ska ske i den redovisningsperiod när faktura ställs ut respektive erhållits.

text: Mot bakgrund av ovanstående gäller enligt RSV följande

text: - för säljaren

text: Säljaren får anses ha utfärdat en faktura eller därmed jämförlig handling när agenten avlämnar fakturaunderlaget till betalningspartnern. I detta skede har leverans ägt rum samt finns en begäran om betalning och samtliga fakturauppgifter sammanställda och avlämnade för säljarens räkning. Samtidigt som agenten tillställer betalningspartnern underlaget bör detta även tillställas säljaren, så denne får uppgift om när fakturering faktiskt skett.

text: - för köparen

text: Den sammanställning avseende inköp som, i regel månadsvis, upprättas av betalningspartnern och tillställs köparen uppfyller enligt RSV kraven på en faktura eller därmed jämförlig handling. Av lämnad information framgår att underlaget kommer att innehålla samtliga uppgifter som föreskrivs i

text: 11 kap. 5 §

text: ML.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 6432-99/100

title: Arkeologiska undersökningar - yrkesmässig verksamhet - skattskyldighet enligt lagen om mervärdesskatt

text: Nytt: 2008-01-21

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Myndighetsutövning, mervärdesskatt, dnr

text: 131 18187-08/111

text: Arkeologiska undersökningar har vanligtvis tillhandahållits av staten och har då ansetts utgöra ett led i myndighetsutövning. Därmed har skattskyldighet enligt lagen om mervärdesskatt inte uppkommit. Det har blivit allt vanligare att andra än staten tillhandahåller dessa tjänster. Riksskatteverket redovisar i det följande sin uppfattning om skattskyldighet m.m. när arkeologiska undersökningar tillhandahålls av annan än staten.

text: Enligt 2 kap. 12 § lagen,1988:950, om kulturminnen m.m. (KML) får länsstyrelsen lämna tillstånd till ingrepp i fast fornlämning. Som villkor för sådant tillstånd får länsstyrelsen ställa upp skäliga krav på särskild undersökning för att dokumentera fornlämningen. Kostnaden för undersökning måste vanligen bäras av den som avser uppföra byggnad eller anläggning eller annars vidta åtgärd som kräver ingrepp i fornlämningen. Länsstyrelsen skall i sitt beslut ange vem som skall utföra undersökningen.

text: Av 4 kap. 6 § lagen,1994:200, om mervärdesskatt (ML) framgår att statens, ett statligt affärsverks eller en kommuns omsättning av varor eller tjänster mot ersättning utgör yrkesmässig verksamhet oavsett om den bedrivs med vinstsyfte eller inte. Detta medför att mervärdesskatt skall tas ut vid sådan omsättning om inte annat anges. Av

text: 4 kap. 7 §

text: ML framgår att en omsättning som avses i 6 § dock inte utgör yrkesmässig verksamhet, om omsättningen ingår som ett led i myndighetsutövning, eller avser bevis, protokoll eller motsvarande avseende myndighetsutövning. När förutsättningarna i 7 § är uppfyllda skall följaktligen mervärdesskatt inte tas ut vid omsättningen.

text: En länsstyrelses beslut att lämna tillstånd till ingrepp i fornlämning innefattar myndighetsutövning. Om undersökningen utfördes av länsstyrelsen skulle den kunna anses utgöra ett led i dess myndighetsutövning och därmed omfattas av undantaget från yrkesmässighet enligt

text: 4 kap. 7 §

text: ML. Länsstyrelserna saknar dock i regel tillräckliga resurser att själva genomföra undersökningar av detta slag. De kan besluta att undersökningen skall utföras av annan som har erforderlig kompetens därtill.

text: Regeringsrätten (RR) har i en dom 1993-03-03 i mål nr 3521-1992 (

text: RÅ 1993 ref 38

text: ) avseende ett överklagat förhandsbesked anfört att undantaget från yrkesmässighet även skall gälla när det befunnits lämpligt att en annan myndighet å Riksantikvarieämbetet, RAÄ, tillhandahåller den arkeologiska utgrävning som länsstyrelsen har föreskrivit. RR konstaterade i domen att det i lagen inte finns något krav på att tillhandahållandet som sådant skall utgöra myndighetsutövning utan att det är tillräckligt att detta utgör ett led i myndighetsutövning. På denna grund ansåg RR att även om RAÄ:s ifrågavarande verksamhet som sådan inte utgör myndighetsutövning så skall den anses som ett led i myndighetsutövning som omfattas av länsstyrelsens beslut. Den är då inte yrkesmässig i ML:s mening och medför därmed inte skattskyldighet.

text: Det undantag från yrkesmässighet i punkt 1 tredje stycket av anvisningarna till 2 § i dåvarande lagen, 1968:430, om mervärdeskatt som RR åberopar i domen är det undantag som numera återfinns i

text: 4 kap. 7 §

text: ML. Av förarbetena till den lagändring som skedde den 1 januari 1991,

text: prop. 1989/90:111

text: sid 209, framgår att detta undantag inte skall omfatta omsättningar gjorda av annan än staten, de statliga affärsverken och kommunerna. Det innebär att andra som omsätter arkeologiska undersökningar inte kan undantas från yrkesmässighet och skattskyldighet till mervärdesskatt.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 6604-99/110

nyckelord:
Mervärdesskatt
Punktskatter och trafikskatter

status: gällande

title: RSV:s skrivelse: Förtydligande angående exportbutiker

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas till den del det avser mervärdesskatt. Med hänsyn till rättsutvecklingen är innehållet i ställningstagandet som rör mervärdesskatt inte längre aktuellt. Till den del något är aktuellt har det ersatts av texter i Rättslig vägledning eller på annat sätt.

text: 1 Sammanfattning

text: RSV förtydligar i skrivelsen verkets inställning till vissa frågor angående exportbutiker (hantering av obeskattade respektive beskattade varor ).

text: Riksskatteverket (RSV) har i promemoria som bifogats skrivelse den 8 juni 1999 (dnr

text: ) redogjort för ändringar med anledning av att taxfreeförsäljningen inom Europeiska unionen upphör den 1 juli 1999. I promemorian finns ett särskilt avsnitt avseende exportbutiker (avsnitt 11). Då RSV erhållit många frågor om avskiljning av obeskattade varor, bokföring och separata kassaapparater i lokaler med både försäljning i exportbutik och försäljning av beskattade varor, vill verket göra följande förtydliganden.

text: RSV har i promemorian angivit att en del av en lokal endast kan godkännas som skatteupplag om den är fysiskt avskild med väggar eller liknande från den övriga butiken. Detta innebär att annat än väggar kan fungera som avskiljare mellan de olika varutyperna beskattade och obeskattade varor. Även i golvet fast förankrade skärmar, galler eller liknande kan således godtas så länge de effektivt åtskiljer de skilda varugrupperna åt. Eftersom det rör sig om skatteupplag ska obeskattade och beskattade varor hållas åtskilda (se även

text: prop. 1998/99:86 s. 67

text: och

text: /99:SkU21 s. 12 f). Det viktiga med avskärmningen är att kunderna inte kan ta varor från den del av lokalen där obeskattade varor förvaras (skatteupplaget) utan att betala för dessa innan de lämnat upplaget.

text: Beträffande bokföringen framgår av promemorian att det ska finnas separat bokföring när det i en lokal förekommer både exportbutiksverksamhet och försäljning av beskattade varor. Enligt RSV:s uppfattning utgör hanteringen av beskattade och obeskattade varor två verksamhetsgrenar i en rörelse. RSV menar därvid att de olika verksamhetsgrenarna (dvs. verksamheten i exportbutiken och verksamheten med de beskattade varorna) måste kunna särskiljas på sätt som i allmänhet gäller för skilda verksamhetsgrenar.

text: I promemorian anges även att exportbutiks-verksamheten och verksamheten med beskattade varor ska ha separata kassaapparater. Med detta uttalande vill RSV endast klargöra att likvidhanteringen ska vara åtskild mellan avdelningen för obeskattade varor (dvs. skatteupplaget) och den för beskattade varor. Detta innebär i praktiken att tredjelandsresenärer, som utnyttjar sin taxfreeranson och övriga resenärer (dvs. resenärer som önskar handla beskattade varor; detta kan givetvis även vara en tredjelandspassagerare) måste betala i skilda kassor.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 7115-98/900

title: Hemdatorer, stat och kommun

text: Nytt: 2023-03-24

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-03-24, dnr.

text: Sammanfattning

text: Mervärdesbeskattningen vid kommuners och statliga myndigheters anskaffning av hemdatorer

text: 1. Bakgrund

text: Riksdagen har genom ändring i 32 § 3 c mom. 1

text: kommunalskattelagen (1928:370)

text: från och med inkomståret 1998 utvidgat skattefriheten för datorer som arbetsgivaren tillhandahåller den anställde för privat bruk (

text: prop. 96/97:173

text: ). Lagändringen har inte medfört ändring i lagen om mervärdesskatt (

text: ), ML.

text: RSV har i en skrivelse den 3 februari 1998, dnr

text: , till skattemyndigheterna bl.a. uttalat att det för rätt till avdrag eller återbetalning av mervärdesskatt enligt

text: 8 kap. 3 §

text: ML krävs att det föreligger ett samband mellan förvärvet och den bedrivna verksamheten. Enligt RSV:s uppfattning bör anskaffandet av datorer för de anställdas privata bruk inte anses utgöra ett förvärv för verksamheten även om syftet är att höja datamognaden i företaget.

text: I skrivelsen uttalade RSV även att en arbetsgivare som tillhandahåller hemdatorer åt anställda mot vederlag, får anses omsätta en tjänst i ML:s mening.

text: Skatterättsnämndens förhandsbesked

text: Skatterättsnämnden (SRN) har den 10 juli meddelat två förhandsbesked avseende tillämpningen av ML angående företags förvärv av hemdatorer för de anställdas privata bruk. Enligt förhandsbeskeden föreligger inte någon avdragsrätt för ingående skatt på sådan datorutrustning. Förhandsbeskeden finns refererade i ämnesdatabasen för moms.

text: Skatterättsnämnden har vidare gjort den bedömningen att utlåning av hemdatorer till anställda mot bruttolöneavdrag får anses utgöra en del i avlöningsförmånerna och inte till någon del är ett tillhandahållande mot vederlag i en yrkesmässig verksamhet.

text: Förhandsbeskeden har överklagats.

text: Bruttolöneavdrag

text: Med anledning av SRN:s ställningstagande beträffande bruttolöneavdrag anser RSV att mervärdesskatt tills vidare inte bör utgå på bruttolöneavdrag. Följande gäller därvid för statliga myndigheter och kommuner.

text: Statliga myndigheter

text: Enligt

text: 1 kap. 16 §

text: ML avses med staten inte de statliga affärsverken. Statliga bolag samt affärsdrivande verk är särskilda skattesubjekt och omfattas således inte av definitionerna på staten.

text: Enligt

text: 8 kap. 8 §

text: ML har staten inte någon avdragsrätt för ingående skatt. Den ingående skatten får i stället rekvireras från Skattemyndigheten i Dalarnas län. (Se förordningen /1993:529/ om myndigheternas hantering av ingående mervärdesskatt.) Från den 1 juli 1998 har Ekonomistyrningsverket (ESV) rätt att meddela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av nämnda förordning. Enligt tillämpningsföreskrifterna till förordningen skall rätten till kompensation för ingående mervärdesskatt bedömas enligt mervärdesskattereglerna, med beaktande av de särskilda bestämmelser som gäller för statlig verksamhet. Då det i detta fall inte finns särskilda bestämmelser för statlig verksamhet har statliga myndigheter inte rätt att återfå mervärdesskatt avseende datorer som förvärvats för de anställdas privata bruk. (Se Riksrevisionsverkets nyhetsbrev nr 2, 1998).

text: Statliga bolag och affärsdrivande verk

text: Statliga bolag och affärsdrivande verk utgör särskilda skattesubjekt. Dessa omfattas av samma regler i ML som företagen.

text: Kommuner

text: I

text: 1 kap. 16 §

text: ML anges att med kommun förstås kommun och landsting enligt

text: kommunallagen (1991:900)

text: . Kommunala bolag är särskilda skattesubjekt och omfattas således inte av definitionen av begreppet kommun.

text: I de fall en kommun bedriver verksamhet som medför skattskyldighet enligt ML gäller MLs allmänna regler för denna verksamhet.

text: Därutöver har en kommun efter ansökan rätt till ersättning från särskilda mervärdesskattekonton hos Riksgäldskontoret för ingående mervärdesskatt som inte dragits av enligt ML. Skattemyndigheten i Dalarnas län beslutar om utbetalning från nämnda konton. (Se lagen /1995:1518/ om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting). I nämnda lag finns ingen hänvisning till

text: 8 kap. 3 §

text: ML vilket medför att återbetalning kan ske för mervärdesskatt avseende datorer som förvärvats för de anställdas privata bruk.

text: Kommunala bolag

text: Kommunala bolag utgör särskilda skattesubjekt. Dessa omfattas av samma regler i ML som företagen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 7144-98/901

title: Patentbyråers utlägg

text: Nytt: 2002-01-11

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och får anses ersatt av ställningstagandet Hantering av mervärdesskatt vid s.k. vidarefakturering m.m., dnr

text: Förfrågan angående patenbyråers utlägg för myndighetsavgifter m.m.

text: Ni har i en skrivelse 1998-07-29 ställt en förfrågan om den mervärdeskattemässiga bedömningen av patentbyråers utlägg för myndighetsavgifter m.m.

text: Av Er skrivelse framgår bl.a. följande.

text: En patenbyrå assisterar företag och personer bl.a. i samband med ansökan om patent och för att vidmakthålla patent. Det är fråga om ett slags konsultarbete av både teknisk och juridisk art. I samband med detta gör patentbyrån regelmässigt utlägg för uppdragsgivarens räkning vid betalning av avgifter till det svenska patentverket och till utländska motsvarigheter. Betalningar till utländska patentverk kan göras direkt i vissa fall men vanligen förmedlas de via utländska patentbyråer. Dessa betalningar avser t.ex. granskningsavgifter vid patentansökan och avgifter för att vidmakthålla patent. Det svenska patentverket debiterar ingen mervärdesskatt på dessa avgifter och detta torde även gälla andra länders patentverk.

text: Ni anför vidare att flera olika uppgifter om hur utlägg av detta slag skall hanteras i mervärdesskatteredovisningen av patentbyråerna florerar. RSV:s skrivelse (Dnr 13125-91/D29, ej tillgänglig på RSV:s hemsida) kan uppfattas så att bokföringen av ett utlägg för betalning av patentavgift skulle kunna ha någon betydelse och att ett pristillägg skulle kunna förändra utläggets karaktär. Ni anser att dessa uppgifter är felaktiga.

text: Ni redovisar därefter fyra ståndpunkter, som Ni vill att RSV bekräftar.

text: RSV:s bedömning

text: Ståndpunkt 1:

text: "I de fall då Patent och Registreringsverket (PRV) inte debiterar mervärdesskatt torde det för verkets klienter vara rimligt att antaga att det är fråga om omsättning avseende myndighetsutövning. De avgifter som nu är i fråga debiteras utan mervärdesskatt av PRV."

text: RSV delar denna ståndpunkt.

text: Ståndpunkt 2:

text: "I de fall då en patentbyrå betalar PRV patentavgifter och liknande för en klients räkning kan detta aldrig ses som en kostnad för den egna verksamheten utan skall ses som ett utlägg för klienten. Vid patenbyråns fakturering till kunden skall detta utlägg tas upp till mervärdesskatt."

text: Den frågeställning som aktualiseras här är vad som skall kunna krävas för att en kostnad skall kunna anses utgöra utlägg i mervärdesskattehänseende och därmed beläggas med utgående mervärdesskatt.

text: RSV har i sin Handledning för mervärdesskatt 1998 s. 633 ff (se avsnitt 27 i MHL 1999) angett hur gränsen skall dras mellan å ena sidan utlägg för kundens räkning och å andra sidan kostnadselement i säljarens verksamhet. Där framgår i huvudsak följande.

text: "Med utlägg i ML:s mening torde i allmänhet avses sådana utgifter som en säljare bestrider för köparens räkning, men som ligger utanför säljarens egna kostnadselement för tillhandahållandet i fråga. De civilrättsliga reglerna kan här vara vägledande, dvs. vem som slutligen bör ses som betalningsskyldig gentemot tredje man för utgiften i fråga. Om kunden är betalningsskyldig gentemot tredje man vid kreditaffärer torde det vara fråga om ett utlägg. I motsatt fall, dvs. om säljaren är betalningsskyldig gentemot tredje man, torde man kunna hävda att fråga är om en kostnad för säljaren. En förutsättning för att man skall kunna betrakta en debitering som säljaren gör som ett utlägg är vidare att debiteringen motsvarar säljarens självkostnad utan vinstpålägg. Ytterligare en förutsättning för att ett belopp skall behandlas som ett utlägg i ML:s mening är att detta står i överensstämmelse med god redovisningssed. Utlägget skall i bokföringen behandlas som utlägg för köpare och inte som säljarens egen kostnad. Bokföring skall rätteligen göras på ett avräkningskonto eller ett liknande ej resultatpåverkande konto. För en utgift, som för säljaren är att anse som ett utlägg i denna mening, innebär detta att avdrag för eventuell ingående skatt ej kan tillgodoräknas säljaren då utlägget skall överföras till köparen. En eventuell avdragsrätt för ingående skatt på utlägg tillfaller således köparen men ej säljaren. Fakturakopia avseende utlägget bifogas säljarens faktura för att verifiera köparens avdrag för ingående skatt. - - -

text: Patentbyrå

text: Ett exempel på en utläggssituation kan vara när en patentbyrå åtar sig att bevaka att årsavgiften (för patent) till PRV betalas in i tid. Den avgift som byrån betalar till PRV för klientens räkning kan anses utgöra ett utlägg för klientens räkning varför detta bör undantas från byråns beskattningsunderlag. Byråns betalning av avgiften kan då inte avse ett förvärv för dess verksamhet. Det är endast patenthavaren som kan förvärva eller bibehålla patentet."

text: Mot bakgrund av det anförda delar RSV ståndpunkten under förutsättning av att de i det citerade avsnittet i Handledningen angivna villkoren föreligger.

text: Ståndpunkt 3:

text: "Något pålägg på avgifterna torde definitionsvis inte kunna förekomma. Istället bör betalning till patentbyrån utöver den utlagda summan ses som betalning för en konsulttjänst. I de fall kunden är svensk skall mervärdesskatt därför redovisas på denna konsulttjänst."

text: RSV delar denna ståndpunkt.

text: Ståndpunkt 4:

text: "I de fall då betalning av avgifter sker via svensk patentbyrå direkt till utländskt patentverk skall även detta hanteras som utlägg av avgifter för myndighetsutövning. Det innebär att vid patentbyråns fakturering av kunden skall detta utlägg tas upp utan mervärdesskatt. Det innebär också att betalningen inte skall bli föremål för någon reverse charge-procedur."

text: RSV delar ståndpunkten under förutsättning att det kan anses vara fråga om myndighetsutövning från det utländska patentverkets sida.

text: Det ovan sagda innebär också att det inte är möjligt att påstå att bokföringen inte har någon betydelse vid en gränsdragning (jfr Handledningen s. 633 ff, se avsnitt 27 i MHL 1999). Däremot torde den inte ha en avgörande betydelse utan endast utgöra en indikation på hur en kostnad skall behandlas i mervärdesskattehänseende. Vidare bör påpekas att det är RSV:s mening att pristillägg kan förändra utläggets karaktär, vilket också synes vara Er ståndpunkt mot bakgrund av vad Ni anför under ståndpunkt 3.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 7153-99/110

title: RSV: skrivelse: Några ytterligare frågeställningar beträffande försäljning ombord på färjor och flygplan

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas till den del det avser mervärdesskatt. Med hänsyn till rättsutvecklingen är innehållet i ställningstagandet som rör mervärdesskatt inte längre aktuellt. Till den del något är aktuellt har det ersatts av texter i Rättslig vägledning eller på annat sätt.Sammanfattning till intranätet och till externt RSS-flöde.

text: 1 Sammanfattning

text: RSV redovisar i skrivelsen sin syn på vissa frågeställningar som uppkommit efter taxfree-handelns upphörande inom EU.

text: Riksskatteverket (RSV) har i en skrivelse den 8 juni 1999 med bilagd promemoria (dnr

text: ) redogjort för verkets tolkning av bestämmelser rörande bl.a. punktskatt med anledning av att taxfree-försäljningen upphörde inom Europeiska unionen (EU) fr.o.m. den 1 juli 1999. RSV har därefter fått flera frågor, både från företag, skattemyndigheter och administrationer i andra medlemsländer, om verkets syn på några frågor som har samband med de frågor som behandlades i skrivelsen. RSV kompletterar därför skrivelsen med information om verkets syn på vissa punktskatterättsliga frågor, nämligen hantering av förenklade ledsagardokument, hur man kan avgöra om affären på färjan håller stängt samt försäljning av beskattade alkohol- eller tobaksvaror ombord på flygplan när skattemärken används på delar av sträckan. Vidare har fråga uppkommit vad som skattemässigt (både punktskatterättsligt och mervärdeskatterättsligt) inträffar om en färja med avsikt att göra ett trejelandsstopp p.g.a force majeur inte kan göra detta.

text: 1 Hantering av förenklade ledsagardokument m.m.

text: Som framgår av avsnitt 6.1.3 i tidigare nämnda promemoria måste vissa förfarandebestämmelser om förenklade ledsagardokument iakttas även om en butik ombord på en färja på en tur- och returresa väljer att hålla stängt på svenskt territorium. Medlemsstaterna kan träffa bilaterala överenskommelser om att bortse från bestämmelsen men så har ännu inte skett för svenskt vidkommande.

text: I

text: artikel 2.2 i kommissionens förordning (EEG) nr 3649/92 av den 17 december 1992

text: om förenklade ledsagardokument vid flyttning inom gemenskapen av punktskattepliktiga varor som redan har frisläppts för konsumtion i den avsändande medlemsstaten anges att handelsdokument, t.ex. fakturor, följesedlar, fraktsedlar etc., också kan användas som förenklat ledsagardokument. En förutsättning för detta är att dokumentet innehåller samma uppgifter som finns i det fastställda formuläret för ledsagardokument. Om sådana dokument används skall de vara tydligt märkta med uppgiften "Förenklat ledsagardokument (punktskattepliktiga varor) för skattekontroll" (se

text: artikel 3

text: Om ett rederi väljer att inte tillhandahålla punktskattepliktiga varor på svenskt territorium (jämför nästa avsnitt) när fartyget färdas över detta kan således ett kommersiellt dokument användas som förenklat ledsagardokument. I och med att rederiet knappast i förväg, dvs. innan färjan når svenskt vatten, vet vilka varor som skall transporteras över svenskt territorium (vilka som är kvar i lagret), lär rederiet vara tvunget att göra ett utdrag över befintligt lager (maskinell lageravstämning) när färjan når svenskt territorium; i annat fall lär det vara mycket svårt att korrekt fylla i uppgift över kvantiteter och varukoder beträffande de varor som transporteras över svenskt territorium. Den maskinella lageravstämning som görs bör - under ovan angivna förutsättningar och om den sparas som papperskopia - kunna anses utgöra ett kommersiellt dokument som kan godtas som förenklat ledsagardokument.

text: Givetvis bör motsvarande uppgifter även tas fram när färjan sedan lämnar svenskt territorium. Om avstämningen mellan de båda tillfällena (dvs. när färjan ankom till svenskt territorium respektive avgick från svenskt territorium) visar att lagret inte har förändrats kan avstämningen sedan användas som verifikation att ingen försäljning skett på svenskt territorium.

text: 2 Vad krävs för att en butik skall anses vara stängd på svenskt territorium?

text: I avsnitt 6.1.1 i ovan nämnda promemoria anges att de rederier som vill undvika att betala svensk punktskatt måste hålla butiken stängd när fartyget befinner sig på svenskt territorium. Fråga har uppkommit vad som skall anses vara en stängd butik (varorna inte tillhandahålls för kommersiellt ändamål) i dessa fall.

text: Till att börja med kan slås fast att inget tillhandahållande av varor får ske på svenskt territorium. Rederierna kan således inte tillhandahålla varor till passagerare som önskar köpa varorna direkt i butiken om dessa inte hunnit göra sina inköp (passerat kassorna) innan fartyget når svenskt vatten.

text: En annan fråga är hur man skall hantera förskottsbetalningar av beskattade varor som uthämtas på ett utlämningsställe. Inte heller sådana varor får tillhandahållas på svenskt territorium utan att svensk punktskatt tas ut; även utlämningsstället måste vara stängt på svenskt territorium om man vill undvika svensk punktskatt. Enligt RSV:s uppfattning finns inget hinder mot att kunderna beställer och betalar varorna i förväg med utländsk punktskatt, t.ex. genom att beställa ur katalog, så länge varorna inte lämnas ut på svenskt vatten.

text: Även frågan vad som menas med stängd affär har uppkommit. Affärer ombord på färjor kan sälja fler varutyper än alkohol- och tobaksvaror. Vidare kan vissa varor vara fördelaktigare skattemässigt att tillhandahålla på ett lands territorium medan andra varor är fördelaktigare att tillhandahålla på det andra landets territorium. På vissa länders territorium finns även krav på att produkterna skall vara försedda med rätt skattemärken. Enligt RSV:s uppfattning kan det inte krävas att rederierna inrättar separata butiker för varje varugrupp som tillhandahålls ombord. Samtliga varor kan, enligt verkets uppfattning, säljas i en och samma butik ombord; det viktiga är - om man inte vill utlösa beskattning i Sverige - att det för kunderna klart framgår att aktuella varorna inte tillhandahålls för försäljning på svenskt territorium. Detta kan göras exempelvis genom att butikerna har en skylt som anger att varorna inte säljs på svenskt territorium i kombination med att varorna täcks över på lämpligt sätt.

text: 3 Försäljning av beskattade varor ombord på flygplan

text: På punktskatteområdet tillämpar vissa medlemsländer bestämmelser om skattemärken för punktskattepliktiga varor. Detta komplicerar hanteringen även för flygbolagen. Varor som är skattemärkta med ett lands skattemärken kan inte säljas på andra länders territorium utan att märkena tas bort. Detta innebär att beträffande en flygning med flera mellanlandningar i Europa, det på någon eller några delsträckor kan finnas intresse av att sälja skattemärkta varor. Av rationella skäl kan dock flygbolaget önska proviantera för hela flygningen i den första medlemsstaten. Enligt RSV:s uppfattning skall de skattemärkta cigaretterna, anses vara i "punktskatterättsligt transit", om de - när de transporteras över svenskt territorium - inte tillhandahålls för försäljning. De skattemärkta varorna bör, enligt verkets uppfattning, förvaras i förseglade försäljningsvagnar under denna tidsrymd.

text: 4 Proviantering för tredjelandsresor när fartyget inte når tredje land

text: Fråga har ställts vad som händer om ett rederi provianterar tredjelandsvaror med avsikt att stanna till i tredje land men där fartyget sedan inte når tredje land, t.ex. på grund av storm eller fartygsfel.

text: Bestämmelserna beträffande proviantering av alkohol- eller tobaksvaror i lagen om proviantering av fartyg och luftfartyg gäller även vid resor till tredje land. Sådan proviantering kräver således tillstånd av tullmyndigheten. Enligt

text: 9 § 7 lagen (1994:1563)

text: om tobaksskatt (LTS) och

text: 8 § 8 lagen (1994:1564)

text: om alkoholskatt (LAS) är den som använder varor som förvärvats skattefritt för annat ändamål än som var förutsättningen för skattefriheten skyldig att betala skatt. Varor som provianterats med stöd av provianteringstillstånd för tredjelandstrafik kan endast användas för försäljning ombord på färjor som gör ett stopp i tredje land som inte är av symbolisk natur. Om färjan inte gör ett stopp i tredje land inträder således skattskyldighet för rederiet beträffande de varor som provianterats i Sverige och sedan sålts på en icke tredjelands-resa. Även varor som provianterats i det andra EU-landet torde bli skattepliktiga här om de sålts på svenskt territorium enligt för in/tar emot bestämmelsen (

text: 8 § 5

text: LAS respektive 9 § 5 LTS).

text: Beträffande varor som tillhandahållits för direktkonsumtion ombord bör - även om provianteringstillståndet endast avser tredjelandstrafik, någon skattskyldighet för punktskatt inte utlösas i nämnda fall - eftersom skattefri direktkonsumtion är möjlig både på EU-interna resor och tredjelandsresor.

text: Om en färja inte når tredjeland på grund av fartygsfel eller oväder uppkommer givetvis även mervärdesskatteeffekter. Om ett fartyg, med avreseort i Sverige, har för avsikt att gå till tredje land (göra ett icke symboliskt uppehåll där) men de facto inte gör det skall svensk moms utgå beträffande varor som sålts ombord (för annat ändamål än direktkonsumtion).


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 7181-98/901

title: Angående Jack Vegas och mervärdesskatt

text: Nytt: 2016-01-20

text: Detta ställningstagande upphör att gälla genom ställningstagandet Upphävande av flera olika ställningstaganden, dnr

text: 131 26976-16/111

text: Sammanfattning

text: Värdeautomatspelet Jack Vegas har gett upphov till ett antal mervärdesskatterättsliga frågor. Ett par av dessa berörs i Riksskatteverkets skrivelse.

text: 1 Inledning

text: Värdeautomatspelet Jack Vegas har gett upphov till ett antal mervärdesskatterättsliga frågor. Ett par av dessa kommer att beröras i denna skrivelse.

text: 2 Frågorna

text: 2.1 Undantag från skatteplikt?

text: Den första frågan är om omsättning av spelet omfattas av det undantag från skatteplikt för "lotterier, inräknat vadhållning och andra former av spel" som stadgas i

text: 3 kap. 23 § 5. mervärdesskattelagen

text: (1994:200, ML), när spelet drivs av (tillståndsinnehavaren enligt

text: 27 § lotterilagen

text: , 1994:1000) AB Svenska Spel (Svenska Spel) i enkelt bolag med en restauratör.

text: 2.2 Avtalstolkning?

text: Den andra frågan är från vilket datum det skall anses föreligga ett avtal om enkelt bolag mellan Svenska Spel och restauratören; om det är från en "tidpunkt 1" eller "tidpunkt 2".

text: Bakgrunden i denna del är att Svenska Spel vid tidpunkten 1 med de olika restauratörerna har ingått skriftliga spelavtal som saknat bl.a. begreppet "enkelt bolag" i avtalstexten. Därefter har Svenska Spel uppmanat restauratörerna att antedatera nyupprättade, skriftliga avtal där detta begrepp - samt vissa andra, gjorda ändringar - finns med. De senare avtalen har således de facto undertecknats vid en senare tidpunkt, tidpunkten 2.

text: De vid tidpunkten 1 föreliggande, standardiserade avtalen som RSV har haft tillgång till innehåller bl.a. följande bestämmelser:

text: § 3

text: Restauratören skall i enlighet med bestämmelserna i detta avtal och de regler och anvisningar för verksamheten som Bolaget från tid till annan särskilt meddelar fungera som förmedlare av spel på värdeautomater och inlösa därpå utfallande vinster.

text: § 16

text: För sin verksamhet enligt detta avtal erhåller Restauratören provisionsbaserad ersättning. Provisionssats samt övriga villkor som hör till detta avtal anges i bolagets vid varje tidpunkt gällande bestämmelser härom. Ersättning och övriga ekonomiska mellanhavanden regleras veckovis i samband med ordinarie redovisning.

text: § 18

text: Parterna är överens om att Bolaget har rätt att göra de ändringar i bestämmelserna i detta avtal som kan komma att föranledas antingen av ändringar i regeringens eller Lotteriinspektionens bestämmelser för den av Bolaget bedrivna verksamheten eller av ändringar i Bolagets arbetsrutiner.

text: § 20

text: Vid avtalets upphörande skall Restauratören omedelbart avbryta sin verksamhet som förmedlare av spel och ställa kontrollenhet, värdeautomater och övrig av Bolaget tillhandahållen utrustning till Bolagets förfogande samt reglera eventuell skuld till Bolaget. Restauratörens ansvar för av Bolaget tillhandahållen utrustning upphör 3 vardagar efter avtalets upphörande eller vid den tidigare tidpunkt då utrustningen omhändertas av Bolaget.

text: De standardiserade avtal som har förelegat vid tidpunkten 2, och som finns i RSV:s ärende, har i stället föreskrivit bl.a. följande:

text: § 3

text: Bolaget skall tillsammans med Restauratören, i enkelt bolag, i enlighet med vad som regleras i detta avtal, bedriva spelverksamhet med värdeautomater i Restauratörens lokaler.

text: § 10

text: Nettovinsten, dvs insatser minus inbetalda vinster skall fördelas mellan Bolaget och Restauratören på så sätt att Restauratören erhåller 35 % av detta belopp och resterande del tillfaller Bolaget. Reglering sker veckovis i samband med ordinarie redovisning. Eventuell förlust skall fördelas enligt samma grunder och regleras vid avtalstidens utgång. Parterna kan inom avtalsperioden träffa ny överenskommelse om annan fördelning av nettovinsten.

text: § 13

text: Parterna är överens om att göra de ändringar i bestämmelserna i detta avtal som kan komma att föranledas antingen av ändringar i regeringens eller Lotteriinspektionens bestämmelser för den av respektive part bedrivna verksamheten eller av därav föranledda ändringar i parternas arbetsrutiner.

text: § 20

text: Vid avtalets upphörande skall parternas mellanhavande regleras. Värdeautomatspelet skall omgående avbrytas och nettovinsten, eller i förekommande fall, förlust, skall regleras enligt villkoren i § 10. Kontrollenhet, värdeautomat och övrig av Bolaget tillhandahållen utrustning skall av Restauratören ställas till Bolagets förfogande.

text: 3 Allmänt om RSV:s uppgift

text: RSV har i enskilda fall där verket annars inte är motpart möjlighet att självt såväl överklaga skattemyndighetens eller en domstols beslut om skatt och avgifter som att överta skattemyndighetens talan i mål. RSV kan i ett sådant fall ingripa även till den skattskyldiges förmån. Ett skäl till ett RSV:s överklagande eller övertagande kan vara, att verket uppfattar att skattemyndigheten och/eller domstolen har gjort en felaktig bedömning i en principiellt viktig fråga.

text: I de fall där RSV inte har gått in och övertagit processen på sätt som nu sagts är det inte en uppgift för verket att ha synpunkter i enskilda sakfrågor.

text: 4 De kommentarer som RSV nu kan göra angående Jack Vegas

text: 4.1 Den första frågan

text: Enligt vad RSV erfarit har skattemyndigheter i enskilda ärenden rörande spelet bedömt att de ifrågavarande omsättningarna i princip omfattas av undantaget i

text: 3 kap. 23 § 5.

text: ML.

text: I dessa fall torde denna rättsfråga inte ha varit tvistig.

text: RSV finner inte skäl att nu i något avseende ingripa med anledning av de nämnda bedömningarna, eller att i övrigt göra något ytterligare uttalande i denna del.

text: 4.2 Den andra frågan

text: Tolkningarna av de olika avtalen mellan Svenska Spel och restauratörerna måste göras självständigt av skattemyndigheterna i varje enskilt fall. Det kan inte uteslutas att en värdering av bevisningen i ett av de nu aktuella fallen leder till ett annat resultat än i ett annat; detta även om de ifrågavarande skriftliga avtalen är standardiserade till sin natur.

text: Detta hindrar inte att det rent allmänt kan slås fast att gjorda antedateringar i sig självfallet saknar all betydelse. I den mån det finns skillnader mellan de avtal som har förelegat vid den första tidpunkten och dem som har förelegat vid den andra, har det således i princip varit fråga om olika avtal med olika innehåll.

text: När det gäller den närmare frågan huruvida de skriftliga avtal som har förelegat redan vid tidpunkten 1 kan anses ha utgjort avtal om enkla bolag, skulle det nu emellertid föra för långt om RSV gjorde generella uttalanden som i praktiken berövade skattemyndigheterna möjligheterna till en sådan självständig bevisvärdering i varje enskilt fall som sakens natur således måste förutsätta.

text: RSV känner också till att skattemyndigheter i enskilda fall har bedömt att de avtal som har förelegat vid tidpunkten 1 har utgjort något annat än avtal om enkla bolag.

text: Inte heller dessa, gjorda bedömningar föranleder någon RSV:s ytterligare åtgärd utöver det som nu har sagts.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 7370-01/100

text: Nytt: 2005-05-13

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Uppskjuten återbetalning av överskjutande mervärdesskatt och punktskatt, dnr

text: 130 283556-05/111

text: Av 49 § skattebetalningsförordningen (SBF) framgår när ett belopp som avser överskjutande ingående mervärdesskatt ska återbetalas. Har skatten fastställts enligt en skattedeklaration som lämnats i rätt tid och på rätt sätt (automatiskt beslut) ska återbetalning ske senast vid utgången av kalendermånaden efter den kalendermånaden deklarationen lämnades. Om skattedeklarationen lämnats senare och skatten fastställs i enlighet med deklarationen ska den överskjutande skatten återbetalas senast i kalendermånaden efter den då deklarationen lämnades.

text: Skattemyndigheten kan före utgången av den tid när återbetalning ska göras enligt ovan besluta att återbetalningen ska skjutas upp. Ett sådant beslut får avse hela eller en del av skatten. Beslut att skjuta upp återbetalning av överskjutande ingående mervärdesskatt ska meddelas om det behövs för kontroll av en avlämnad skattedeklaration. Ett utsänt övervägande eller en påbörjad utredning medför inte att skattemyndigheten kan underlåta att meddela beslut om uppskjuten återbetalning.

text: Det finns inga krav på att det ska finnas en misstanke om att den överskjutande skatten ska ändras för att skattemyndigheten ska få fatta beslut att uppskjuta återbetalningen. Syftet med bestämmelserna är också att de inte ska motverka kontrollåtgärder vid misstanke om skattefusk och kontrollåtgärder av stickprovsnatur. Innan SBF trädde i kraft den 1 november 1997 krävdes för ett s.k. innehållandebeslut att det fanns fog för ett antagande att kontrollen skulle leda till ett ändrat beskattningsbeslut.

text: Om skattemyndigheten inte påbörjar sådana kontrollåtgärder som anges i

text: 14 kap.

text: 7 §§

text: i

text: skattebetalningslagen

text: (SBL) inom en månad från den dag ett beslut att skjuta upp återbetalningen fattades förfaller beslutet. Myndigheten blir då skyldig att omedelbart återbetala skatten. Eftersom kontrollen ska avse en skattedeklaration kan den kontroll som ska göras förutom mervärdesskatt även avse arbetsgivaravgifter eller avdragen skatt. Med att påbörja kontrollåtgärder kan t.ex. avses att myndigheten begär att den skattskyldige lämnar vissa uppgifter (förfrågan), visar upp en handling eller lämnar in en kopia av en handling. Kontrollåtgärder kan också anses påbörjade om myndigheten kommer överens om ett sådant besök som avses i

text: 14 kap. 6 §

text: SBL eller fattar beslut om skatterevision.

text: Beslut om uppskjuten återbetalning kan behöva fattas i två olika situationer. Antingen kan det vara så att skattemyndigheten inte hunnit påbörja en kontroll så att den kan förväntas hinna avslutas inom den tid när återbetalning måste göras. Det kan också vara så att en påbörjad kontroll ger anledning till ytterligare utredning. Det kan särskilt i det senare fallet vara aktuellt att låta ett beslut om uppskjuten återbetalning endast avse en del av den ingående skatten.

text: Ett beslut att skjuta upp en återbetalning är inte ett beskattningsbeslut. Beslutet ska därför överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

text: Förvaltningslagens

text: bestämmelser gäller. Överklagandetiden är tre veckor och beslutet måste alltid innehålla en besvärshänvisning. Skattemyndigheten får bara ompröva ett beslut om det är uppenbart oriktigt. Riksskatteverket (RSV) har uppmärksammats på att bestämmelserna om beslut när överskjutande mervärdesskatt inte betalas ut i rätt tid inte alltid efterlevs. RSV har heller inte tillhandahållit något administrativt stöd till skattemyndigheterna för beslut enligt

text: 50 §

text: SBF. För att förenkla beslutsfattande har RSV nu tagit fram en blankett (RSV 4756 utg.1) som finns tillgänglig i JetForm (I:\Blankett\JetForm\Skm\Moms). Varje beslut ska motiveras. På sikt ska blanketten läggas in i MAGI för att ytterligare förenkla hanteringen. Det är tyvärr inte möjligt att göra detta omedelbart, men blanketten är med tanke på uppbyggnaden av MAGI gjord så att det krävs ett beslut för varje period. Eftersom besluten inte kan arkiveras elektroniskt måste besluten tills vidare diarieföras under ärendegrupp 3140.

text: Till dess det finns en rutin i MAGI kan det också vara lämpligt att göra en manuell tjänsteanteckning i MAGI för varje period för vilken beslut fattas att skjuta upp återbetalningen.

text: Eftersom inte heller stödtexter kommer att finnas tillgängliga innan blanketten finns i MAGI lämnas nedan tre exempel på ”Skäl för beslutet”.

text: Skattemyndigheten har den… beslutat om revision avseende mervärdesskatt för angiven redovisningsperiod. Den inledande granskningen tyder på att den... överskjutande ingående mervärdesskatten enligt skattedeklarationen kan komma att minskas.

text: Skattemyndigheten har den… anhållit om uppgifter avseende. Något svar har ännu inte inkommit. Skattemyndigheten finner därför skäl att skjuta upp återbetalningen av överskjutande ingående mervärdesskatt till dess en granskning av skattedeklarationen kan genomföras.

text: Skattemyndigheten har den… anhållit om uppgifter avseende. Svar har inkommit den… . Skattemyndigheten har gjort en preliminär granskning av materialet. Myndigheten har med anledningen av granskningen funnit skäl anta att den överskjutande ingående mervärdesskatten enligt skattedeklarationen kan komma att minskas.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 743-98/212

title: Moms på entréavgifter till festivaler

text: Nytt: 2015-05-18

text: Denna skrivelse har upphört att gälla och ersatts av ställningstagandet Inträde till anläggning eller evenemang, mervärdesskatt, dnr

text: 131 280584-15/111

text: Det har uppkommit frågor om hur beskattning enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, bör ske av entréavgifter till s.k. festivaler. Med festival avses här tillfälliga arrangemang då en eller flera delar av ett område t. ex. i en stad spärras av och en entréavgift tas ut för tillträdet till det avspärrade området. Inom detta kan förekomma artistuppträdanden och konserter, allmän dans samt även servering och varuförsäljning. Entréavgiften kan berättiga även till annat än tillträde till festivalområdet som deltagande i lotteri, rabatt hos vissa företag och rätt till resor med kommunala färdmedel.

text: Riksskatteverket (RSV) anser att frågor om skatteplikt och tillämplig skattesats för entréavgifter till festivaler bör bedömas enligt vad som anges nedan.

text: RSV anser att en bedömning av beskattningsfrågorna enligt ML får göras i varje särskilt fall. Därvid får en prövning ske beträffande frågan om en entréavgift avser enbart en konsert och dyl. eller om avgiften avser betalning för flera olika prestationer.

text: Frågan om beskattning av entréavgifter har tidigare behandlats av RSV i verkets rekommendationer m.m. om mervärdesskatt för bl.a. hotell- och restaurangtjänster, RSV Im 1993:5. I punkt 4.3 lämnas rekommendationer beträffande beskattning av entréavgifter m.m. som tas ut av serveringsföretag. Uttalandet gjordes visserligen på grundaval av dåvarande lagstiftning enligt vilken konserter, teater, revy- och liknande föreställningar var undantagna från skatteplikt men de principer som tillämpades vid dessa ställningstaganden äger emellertid fortfarande giltighet.

text: Av rekommendationerna i RSV Im 1993:5 framgår att om en särskilt debiterad entréavgift till en servering togs ut för underhållning skulle avgiften inte räknas in i företagets skattepliktiga omsättning. Om däremot avgiften avsåg både skattepliktig och icke skattepliktig omsättning fick en uppdelning ske av beloppet mellan de olika prestationerna.

text: Enbart konsert och dyl.

text: Det förekommer att en festivalarrangör tar ut avgift till festivalområdet endast i samband med konserter och artistframträdande. Tillträdet till området är under övrig tid fritt. I sådana fall ger entréavgiften inte tillträde till andra skattepliktiga aktiviter t.ex. allmän dans m.m. Avgiften ger inte heller rätt att utan särskild betalning erhålla servering av mat eller dryck och ger inte heller utan ytterligare ersättning rätt till förvärv av någon vara.

text: RSV anser att omsättningen i denna typ av arrangemang bör betraktas som en omsättning av en tjänst (konsert och dyl.), vilken skall beskattas efter 6 procent enligt

text: 7 kap. 1 § tredje stycket

text: ML.

text: Tillhandahållande av flera prestationer

text: När en entréavgift ger rätt till flera olika tjänster som konsert, dans, resor får en bedömning göras om omsättningen avser var för sig självständiga tjänster. När det är fallet bör en uppdelning ske av vederlaget på de olika tjänsterna. Skulle det vidare förekomma att varor tillhandahålls mot avgiften får det även ske en prövning av om det föreligger en omsättning av vara. Då uppdelningsprincipen skall tillämpas på omsättningen bör såväl 7 kap. 1 och 7 §§ ML tillämpas.

text: När uppdelningsprincipen skall tillämpas kan fördelningen av vederlaget ske med utgångspunkt i kostnaderna för de olika tillhandahållandena. Det är dock alltid den mest relevanta grunden för uppdelning som skall tillämpas, jfr Handledning för mervärdesskatt 1997 s 417, se avsnitt 15.4.2 i MHL 1999. Sedan uppdelningen gjorts beskattas respektive underlag efter tillämplig skattesats.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 7431-02/110

title: Redovisning av djur i jordbruk och renskötsel

text: 1 Fråga

text: Fråga har ställts om ett aktiebolag, handelsbolag, enskild näringsidkare eller dödsbo förlorar rätten till räkenskapsenlig avskrivning när de i bokföringen redovisar djur i jordbruk och renskötsel på inventariers konto trots att djuren skattemässigt alltid utgör lager. RSV besvarar den frågan nekande enligt den fortsatta framställningen.

text: 2 Bakgrund

text: Enligt

text: bokföringslagen

text: (BFL) omfattas jordbrukare numera av samma bokföringsskyldighet som andra enskilda näringsidkare. Fram till utgången av 2000 fanns särskilda bestämmelser i jordbruksbokföringslagen för enskilda personer och dödsbon som ägde eller brukade jordbruksfastighet.

text: I samband med införandet av BFL togs särskilda bestämmelser som underlättar värderingen av djur i enskilt bedriven jordbruksverksamhet in i

text: årsredovisningslagen

text: (ÅRL). Skälet var att en tillämpning av allmänna redovisningsprinciper leder till att djur ibland är att klassificera som anläggningstillgångar och i andra fall som omsättningstillgångar och att gränsdragningen i praktiken kan vara svår att göra (

text: prop. 1998/99:130, s. 209

text: ). Bestämmelserna i ÅRL är till skillnad från de äldre bestämmelserna i jordbruksbokföringslagen inte tvingande utan är formulerade på ett sådant sätt att, om företaget drivs av en fysisk person eller ett dödsbo, får djur i jordbruk och renskötsel anses som omsättningstillgångar oavsett avsikten med innehavet (

text: 4 kap. 1 § andra stycket

text: ÅRL). respektive värderas till det värde som fastställs av RSV (

text: 4 kap. 9 § femte stycket

text: ÅRL). Dessa värden vid 2002 års taxering framgår av RSV:s föreskrifter

text: RSFS 2001:25

text: (produktionskostnader för djur i jordbruk och

text: RSFS 2001:26

text: (djur i renskötsel).

text: I samband med regeringens arbete med BFL framfördes önskemål om att den aktuella klassificeringsregeln borde få tillämpas även av aktiebolag och handelsbolag som bedriver jordbruk. Regeringen bedömde att det inte var möjligt att låta även dessa redovisa djur som omsättningstillgångar, oavsett avsikten med innehavet, eftersom detta skulle strida mot EG:s redovisningsdirektiv (

text: prop. 1998/99:130, s. 209

text: Djur i jordbruk och renskötsel utgör som sagts alltid lagertillgångar skattemässigt (

text: 17 kap. 5 § inkomstskattelagen

text: , IL). I de fall sådana tillgångar redovisas som anläggningstillgångar i bokföringen följer av detta krav på planenlig avskrivning i bokföringen. När sedan inkomstdeklarationen ska upprättas måste den påverkan i bokslutet som uppstått på grund av gränsdragningen mellan anläggnings- respektive omsättningstillgång elimineras. Härefter måste en korrigering göras för att samtliga djur ska redovisas som lager. I deklarationen måste alltså som särskilda deklarationsposter återläggas i bokslutet gjorda avskrivningar samt eventuellt dras av de värdeskillnader som kan uppkomma genom att djuren behandlas som lager skattemässigt.

text: 3 RSV:s bedömning och svar

text: Som förutsättning för räkenskapsenlig avskrivning gäller enligt

text: 18 kap. 14 §

text: IL att den skattskyldige haft ordnad bokföring som avslutats med årsbokslut och att avdraget motsvarar avskrivningen i bokslutet. Tidigare fanns i 23 § anv. p. 13 kommunalskattelagen fler förutsättningar för räkenskapsenlig avskrivning. Dessa har ansetts otidsenliga och har därför inte tagits med i IL (

text: prop. 1999/2000:2

text: , del 2, s. 239). Det förutsättes i detta svar att den skattskyldige haft ordnad bokföring.

text: Lagtexten i

text: 18 kap. 14 §

text: IL innefattar enbart sådana tillgångar som skattemässigt utgör inventarier. Det skattemässiga avdraget för avskrivningar på sådana inventarier måste motsvaras av ett lika stort belopp i bokföringen avseende samma tillgångar. Det utesluter inte att det kan finnas andra tillgångar som i bokföringen avskrives som inventarier men som inte skattemässigt utgör inventarier. I sådana fall måste naturligtvis justering ske i deklarationen enligt det ovan anförda så att alla tillgångar där bedöms efter de skatterättsliga reglerna. Stöd för det anförda anser RSV finnas i rättsfallen RÅ 1962 Fi 1066, RÅ 1971 Fi 1859 och RR 1977 1:70.

text: RSV anser således som svar på den ställda frågan, att en skattskyldig inte automatiskt förlorar rätten till räkenskapsenlig avskrivning när djur i jordbruk och renskötsel redovisas som inventarier i bokföringen trots att djuren skattemässigt alltid utgör lager. En förutsättning för detta är dock att bokföringen är ordnad på ett sådant sätt att avskrivningarna på djuren kan urskiljas så att återföring kan ske vid beskattningen. Detta underlättas om redovisningen av djuren sker på särskilt konto i bokföringen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 7547-98/901

title: Övergångsersättningar inom idrotten

text: Nyhet 2016-01-20:

text: Denna skrivelse upphör att gälla genom ställningstagande dnr

text: 131 26976-16/111

text: Sammanfattning

text: RSV har lämnat följande brevsvar till Svenska Fotbollsförbundet angående mervärdesskatt på s.k. övergångsersättningar inom idrotten

text: Mervärdesskatt på s.k. övergångsersättningar inom idrotten

text: 1. Inledning.

text: Svenska Fotbollförbundet (SvFF) har i skrivelse som inkommit till Riksskatteverket (RSV) den 28 augusti 1998 frågat om övergångsersättningar inom Sverige och ersättningar vid försäljning till en utländsk klubb medför "momsskyldighet". SvFF har även framfört synpunkter på den s.k. förvärvsbeskattningen vid förvärv av fotbollsspelare. RSV inleder med att besvara frågeställningen ovan och fortsätter därefter med en redogörelse om förvärvsbeskattning vid köp av spelarrättigheter.

text: 2. Sammanfattning.

text: Enligt RSV:s uppfattning är en allmännyttig ideell fotbollsförening i princip att betrakta som näringsidkare i

text: mervärdesskattelagens (1994:200)

text: , ML:s, mening men att en sådan förening som regel inte är skyldig att betala mervärdesskatt (moms) till staten i samband med att de överlåter rätten till en spelare i föreningen till en annan förening.

text: När det gäller en svensk förenings förvärv från utlandet av rätten till en fotbollsspelare anser RSV att det är fråga om en sådan i sig skattepliktig omsättning inom landet som medför att förvärvaren (föreningen) blir skyldig att betala mervärdesskatt (s.k. förvärvsskatt) till staten.

text: 3. Begränsad skattskyldighet för allmännyttiga ideella föreningar.

text: Enligt 7 § 5 mom. lagen om statlig inkomstskatt frikallas allmännyttiga ideella föreningar, som uppfyller vissa villkor, från skattskyldighet för inkomst av näringsverksamhet som hänför sig till bl.a. särskild förvärvsverksamhet avseende rörelse och som till huvudsaklig del härrör från verksamhet som har naturlig anknytning till föreningens allmännyttiga ändamål eller av hävd utnyttjas som finansieringskälla för ideellt arbete.

text: En motsvarande begränsning i fråga om skattskyldighet för mervärdesskatt framgår av

text: 4 kap. 8 §

text: ML. Enligt denna bestämmelse räknas inte en verksamhet som bedrivs av en ideell förening som yrkesmässig, när inkomsten av verksamheten utgör sådan näringsverksamhet för vilken föreningen är frikallad från skattskyldighet enligt

text: 7 § 5 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt.

text: 3.1. Erhållen övergångsersättning.

text: Den ersättning som en förening erhåller när t.ex. en fotbollsspelare i den egna föreningen överförs till en annan förening, torde i normalfallet utgöra en inkomst som har naturlig anknytning till föreningens ändamål. Verksamheten betraktas därmed inte som yrkesmässig enligt ML. Det föreligger därmed inte någon skyldighet att betala mervärdesskatt till staten med anledning av försäljningen (omsättningen). Detta gäller oberoende av om överlåtelsen sker till en förening i Sverige eller i utlandet. Huruvida beskattning sker i mottagarlandet avgörs av det landets mervärdesskatteregler.

text: 4. Förvärvsbeskattning.

text: Det bör noteras att den fråga som behandlats ovan avser en förenings egen omsättning. I fråga om förvärvsbeskattning, som har aktualiserats vid förvärv av spelarrättigheter, är bestämmelserna utformade utifrån förutsättningarna i just den situationen. De föreningar som här avses är begränsat skattskyldiga i fråga om inkomstskatt när det gäller inkomst och i fråga om mervärdesskatt när det gäller föreningarnas försäljning.

text: Föreningarna får däremot behandla mervärdesskatten på den egna "konsumtionen" av varor och tjänster som en kostnad i verksamheten.

text: För att en köpare skall kunna beskattas för någons försäljning till honom av spelarrättigheter eller andra tjänster som omfattas av

text: 5 kap. 7 §

text: ML krävs att omsättningen anses ske inom landet, att köparen är näringsidkare, att säljaren är en utländsk företagare och att omsättningen som sådan medför en skyldighet att betala skatt till staten. Det innebär t.ex. krav på att omsättningen skall ske i en verksamhet - bedriven i eller utom Sverige - som kan betecknas som yrkesmässig. Förvärvsbeskattning kan således inte komma i fråga vid förvärv från t.ex. utländska privatpersoner.

text: Då förvärvsbeskattningen aktualiseras endast vid förvärv från utlandet uppkommer frågan i vilket land omsättningen skall anses ha skett.

text: 4.1. Omsättningsland.

text: Bestämmelserna om omsättningsland finns i

text: 5 kap.

text: ML. Vid bestämning av omsättningsland för t.ex. en omsatt tjänst måste tjänsten definieras för att dess paragraftillhörighet skall kunna bestämmas.

text: När det gäller spelarövergångar inom idrotten är RSV:s uppfattning att överlåtelsen eller upplåtelsen avser en rättighet som övergår från säljare till köpare och att den avser en sådan överlåtelse eller upplåtelse av en sådan ekonomisk rättighet som omfattas av 5 kap. 7 § andra stycket första punkten. ML (dvs. överlåtelse eller upplåtelse av upphovsrätter, patenträttigheter, licensrättigheter, varumärkesrättigheter och liknande rättigheter).

text: Av

text: 5 kap. 7 § första stycket

text: ML framgår att ifrågavarande tjänster är omsatta inom landet i följande fall.

text: Punkten 1. " om de tillhandahålls från ett annat EG-land eller från ett land utanför EG och förvärvaren är en näringsidkare som antingen har ett fast driftställe i Sverige till vilket tjänsten tillhandahålls eller, om näringsidkaren saknar fast driftställe, han är bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige, eller"

text: Punkten 2. " tillhandahålls från ett land utanför EG och förvärvas av någon som inte är en näringsidkare och förvärvaren är en svensk juridisk person eller är bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige."

text: Om någon av nu nämnda förutsättningar är uppfyllda, är tjänsten omsatt inom landet, vilket innebär att Sverige är beskattningsland. Om tillhandahållandet sker från ett annat EG-land, krävs det således att förvärvaren är en näringsidkare för att omsättning skall anses ha skett inom landet. När det gäller förvärv från ett land utanför EG, finns inte detta krav.

text: 4.2. Begreppet näringsidkare.

text: De allmännyttiga ideella föreningar som det här är fråga om har vanligen inkomster som är hänförliga till näringsverksamhet. Det kan gälla inkomst från serveringsverksamhet vid idrottsanläggningar, inkomst från försäljning av idrottsartiklar och andra varor som t.ex. märken och böcker, entréavgifter i samband med matcher m.m.. Även inkomst som härrör från försäljning av spelarrättigheter torde vara hänförlig till näringsverksamhet.

text: Generellt sett förekommer det visserligen situationer där det kan anses vara oklart om ett visst subjekt skall betecknas som näringsidkare. Den som faktiskt bedriver näringsverksamhet, betecknas dock i normalt språkbruk som näringsidkare.

text: RSV:s uppfattning är att om någon grupp genom lagstiftningsåtgärder befrias från skyldigheten att betala skatt på inkomster i näringsverksamhet, berör detta endast skyldigheten att betala skatt på den egna försäljningen. Verksamheten är dock, oberoende av detta, definitionsmässigt densamma, dvs. närings-verksamhet, och utövaren bör därmed betecknas som näringsidkare. Om de allmännyttiga ideella föreningarna i förekommande fall inte skall betraktas som näringsidkare, skulle lagstiftaren inte ha behövt vidta särskilda lagstiftningsåtgärder för att frikalla dem från skattskyldighet för deras inkomst av näringsverksamhet.

text: 4.3. Skyldighet för köparen att betala skatt s.k. förvärvsbeskattning)

text: Av

text: 1 kap. 2 § första stycket 2.

text: ML framgår följande.

text: "Skyldig att betala mervärdesskatt (skattskyldig) är för omsättning som anges i 1 § första stycket 1 av sådana tjänster som avses i 5 kap. 7 §, om den som omsätter tjänsten är en utländsk företagare och förvärvaren är en näringsidkare: den som förvärvar tjänsten,"

text: Det har konstaterats under avsnitt 3.1 i fråga om bestämning av omsättningsland att det krav, för att tjänsten skall anses vara omsatt inom landet, nämligen att förvärvaren av tjänsten är en näringsidkare, endast gäller vid förvärv från ett annat EG-land. När det däremot gäller att överföra skyldigheten att betala mervärdesskatten på förvärvaren, är kravet numera enligt lagtexten ovan att förvärvaren är en näringsidkare både vid förvärv från ett EG-land och vid förvärv från ett land utanför EG.

text: Enligt

text: 1 kap. 15 §

text: ML förstås med utländsk företagare, såvitt gäller en juridisk person, en näringsidkare som inte på grund av registrering, platsen för styrelsens säte eller annan sådan omständighet är att anse som svensk juridisk person.

text: Med hänsyn till RSV:s bedömning av begreppet näringsidkare vad avser de svenska allmännyttiga föreningarna under avsnitt 4.2, torde även de utländska säljarna av här ifrågavarande rättigheter i flertalet fall anses vara näringsidkare och därmed även kunna betecknas som utländska företagare.

text: 4.4. Den utländske säljarens skatterättsliga status.

text: Enligt

text: 1 kap. 1 § första stycket 1

text: ML, som behandlar lagens tillämpningsområde, skall mervärdesskatt betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs i en yrkesmässig verksamhet.

text: Detta inledande stadgande om bl.a. yrkesmässig verksamhet gäller generellt. I författningskommentaren till

text: 4 kap. 5 §

text: ML , som behandlar yrkesmässig verksamhet bedriven av utländsk företagare, uttalas endast att det får göras en allmän bedömning av om den utländske företagarens verksamhet kan anses motsvara den som avses i

text: 1 kap. 1 §

text: ML. Någon direkt vägledning om hur detta krav skall tolkas när det gäller varor eller tjänster so m omsätts i Sverige av utländska företagare ger inte ML. Olika associationsformer och beskattningsregler finns i skilda delar av världen. Det torde inte vara rimligt att i den praktiska tillämpningen strikt bedöma yrkesmässighetsbegreppet för utländska företagare utifrån svenska bestämmelser vad gäller t.ex. definition av begreppet näringsverksamhet. Det skulle i många fall helt enkelt inte vara möjligt för svenska köpare eller skattemyndigheter att på detta sätt fastställa yrkesmässighetsbegreppet.

text: När det gäller transaktioner mellan länder inom Europeiska gemenskapen (EU) skall dock ledning hämtas från EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv.

text: I författningskommentaren till

text: 1 kap. 1 §

text: ML (

text: prop. 1994/95:37 s. 154

text: och

text: ) uttalas följande.

text: "Av EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv följer att en omsättning skall medföra skattskyldighet i ett medlemsland endast om omsättningen görs inom landet och säljaren är näringsidkare (eller därmed jämställd). Det finns emellertid inte något krav på att hans näringsverksamhet skall vara bedriven inom landet ifråga(jfr artikel 2.1, artikel 4, artikel 21.1 i dess lydelse enligt artikel 28g och artikel 28a.4). Detta innebär att en näringsidkares omsättning inom ett land skall medföra skattskyldighet även om näringsidkaren inte har någon anknytning till landet och även om det är fråga om en endast tillfällig, enstaka, omsättning inom landet.

text: Mot bakgrund av det nu sagda föreslås att 1 § första stycket inte längre skall vara begränsad till att gälla sådan verksamhet som bedrivs här i landet."

text: Enligt RSV:s uppfattning finns inte något däri som tyder på att en allmännyttig ideell förening inte skall ses som näringsidkare.

text: RSV:s uppfattning är därför att kravet på yrkesmässighet i ifrågavarande situation närmast är avsett att utesluta beskattning av verksamheter i vilka det inte förekommer ekonomisk aktivitet av viss omfattning. Bestämmelsen kommer därmed att framför allt undanta privatpersoners omsättning från beskattning. I allmänhet torde företagen med ledning av karaktären på omsättningen och omständigheterna kring denna utan större svårigheter kunna göra en bedömning som syftar till denna avgränsning.

text: En alternativ tolkning som innebär att yrkesmässighetsbegreppet bedöms utifrån strikt svenska förhållanden i de fall tillräcklig information finns om att den utländske säljarens verksamhet antingen uppfyller eller inte uppfyller det svenska yrkesmässighetsbegreppet och att en rimlighetsprövning görs i de fall ifrågavarande information saknas, är inte acceptabel ur ett EG-perspektiv. En sådan tolkning skulle dessutom kunna leda till en godtycklig beskattning eftersom den blir beroende av hur mycket information som finns tillgänglig vid tidpunkten för omsättningen.

text: 4.5. Omsättningskravet.

text: Uppgiften från SvFF om att ersättningen avser "compensation for training and/or development" kan möjligen uppfattas som att SvFF anser att ersättningen inte utgör omsättning i ML:s mening. Den fråga som därvid uppkommer är således om ifrågavarande ersättning kan betecknas som ett s.k. oberoende bidrag för att täcka kostnader som uppkommit i en annans verksamhet.

text: Med omsättning förstås, såvitt här är i fråga, enligt

text: 2 kap. 1 §

text: ML att en vara överlåts mot ersättning eller att en tjänst mot ersättning utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon. Vissa ersättningar utgör inte ersättning för överlåtelser eller tillhandahållanden, varvid ML:s omsättningskrav inte är uppfyllt. Exempel på sådana ersättningar är oberoende bidrag, dvs. bidrag utan krav på motprestation från bidragsmottagarens sida, skadestånd och försäkringsersättningar.

text: I här aktuella fall torde dock den förening som är beredd att utge ersättning för "en spelare" räkna med att som motprestation få nytta av denne i en omfattning som bedöms försvara nivån på den utgivna ersättningen. Det föreligger således ett direkt samband mellan ersättning och förväntad motprestation. ML:s omsättningskrav synes därmed vara uppfyllt. Hur ersättningen under sådana omständigheter är rubricerad av t.ex. köpare eller säljare är enligt RSV:s uppfattning av underordnad betydelse. Det kan för övrigt hävdas att vid merparten av skattepliktiga omsättningar utgår ersättningen för att i olika omfattning täcka kostnader hos säljaren.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 7606-09/120

title: Momsredovisning av vissa fordringar m.m. i anledning av en konkurs

text: Nytt: 2007-11-16

text: Detta ställningstagande upphör att gälla. Ställningstagandet avser förhållanden vid en viss förenings konkurs 1999. Konkursen är avslutad sedan flera år. Det har dessutom tillkommit rättspraxis, se bl.a.

text: RÅ 2002 ref. 41

text: Sammanfattning

text: Vissa virkesleverantörer, som haft fordran i en konkurs, har erbjudits full kompensation av en tredje part ( en intresseorganisation) mot villkor att leverantören överlåter sin fordran för en krona och även ansöker om medlemskap i intresseorganisationen. Fråga uppkom då dels om det förelåg en konstaterad kundförlust för virkesleverantören, dels hur betalningsströmmen skulle betecknas.

text: RSV har inte ansett att förlusten är att anse som konstaterad och att det är fråga om en sådan finansiell tjänst som avse i

text: 3 kap. 9 §

text: ML.

text: Refererande till rubricerade förfrågan får Riksskatteverket (RSV) meddela följande.

text: I ärendet har frågan ställts dels om detta är en konstaterad kundförlust, dels hur betalningsströmmen skall betecknas; är det ersättning för en tjänst som faller inom ML:s tillämpningsområde och om omsättningen i så fall är skattepliktig.

text: Vad gäller frågan om det är en konstaterad kundförlust anser inte RSV att fråga är om sådan förlust som ger rätt att korrigera den utgående skatten.

text: Förlusten är inte att beteckna som konstaterad. XX och YY garanterat att betala vad Skogsägarföreningen är skyldig förutsatt att virkesleverantören ansöker om medlemskap i XX. Virkesleverantörens fordran på föreningen bortfaller således i samma stund som han får betalt från XX och YY. Då virkesleverantören de facto blir kompenserad till fullo, kan fråga inte anses vara om en konstaterad förlust.

text: Vad gäller frågan om hur betalningsströmmen skall betecknas har framförts tesen att det är fråga om en försäkringsersättning som omfattas av bestämmelserna i

text: 3 kap. 10 §

text: ML. I anledning härav vill RSV framhålla följande.

text: ML:s bestämmelser skall tolkas i ljuset av EG-rätten, dvs. bland annat utifrån rådets sjätte mervärdesskattedirektiv

text: (sjätte direktivet) och EG- domstolens domar.

text: Ovannämnda bestämmelse i ML har sin motsvarighet i

text: artikel 13

text: B a i sjätte direktivet. Enligt fast rättspraxis i EG-domstolen är undantagen i artikel 13 i sjätte direktivet självständiga begrepp i gemenskapsrätten som syftar till att förhindra att medlemsstaterna tillämpar mervärdesskattesystemet på olika sätt (se punkten 11 i

text: mål 348/87

text: , Stichting Uitvoering Financiële Acties). Vidare skall de begrepp som används i undantagen i artikel 13 i sjätte direktivet tolkas restriktivt (se punkten 19 i nänmda

text: mål 348/87

text: ). Vad gäller begreppet försäkrings-transaktioner har domstolen i mål C- 349/ mellan Card Protection Plan (CCP) och Commissioners of Customs and Excise punkterna 16 och 17 konstaterat att

text: - i det sjätte direktivet definieras varken begreppet försäkringstransaktioner eller begreppet försäkringsagent, vilka används i

text: artikel 13

text: B a i direktivet,

text: - begreppet försäkringstransaktioner inte heller definieras i rådets första direktiv

text: om samordning av lagar och andra författningar angående rätten att etablera och driva verksamhet med annan direkt försäkring än livförsäkring, och

text: - enligt allmänt språkbruk kännetecknas en försäkringstransaktion av att en försäkrings-givare åtar sig att, mot förskottsbetalning av en premie, tillhandahålla försäkringstagaren den prestation som parterna kom överens om när avtalet ingicks, för det fall försäkringsrisken skulle förverkligas.

text: Mot bakgrund av ovanstående anser inte RSV att det är fråga om en försäkringstransaktion.

text: Parentetisk bör i sammanhanget även framhållas följande.

text: Enligt RSV:s uppfattning skall beskattningsunderlaget i princip bestämmas med utgångspunkt från ersättningen för ett tillhandahållande oavsett från vem utbetalningen sker. I praxis har hitintills försäkringsersättning p.g.a. kundförlust från egen försäkringsgivare inte ansetts påverka företagets rätt att korrigera den utgående skatten. Däremot har ersättning från kunds försäkringsgivare inte ansetts ge upphov till någon sådan rätt (se RSV:s handledning för mervärdesskatt 1999 s 477). Som ovan framhållits anser dock inte RSV att det är fråga om någon försäkringsersättning.

text: Vad slutligen gäller frågan om betalningsströmmen är att anse som omsättning av en tjänst I ML:s mening bör följande framhållas.

text: För att något skall anses som ersättning för en tjänst måste det föreligga ett rättsförhållande mellan köpare och säljare som innebär ett ömsesidigt utbyte av prestationer. Det skall vidare föreligga ett direkt samband mellan ersättningen och den tillhandahållna tjänsten. Det kan föreligga ett sådant samband även om priset inte överensstämmer med det ekonomiska värdet av den tillhandahållna tjänsten. Enligt RSV:s uppfattning föreligger i förevarande fall en tjänsteomsättning i ML:s mening. Den fråga som därmed uppstår är om omsättningen är skattepliktig och om så är fallet; vad är beskattningsunderlaget.

text: Vilka tjänster som är undantagna från skatteplikt framgår av

text: 3 kap.

text: ML, så är t.ex. omsättning av s.k. finansiella tjänster undantagna från skatteplikt i enlighet med bestämmelserna i

text: 3 kap. 9 §

text: ML.

text: En transaktion skall i mervärdesskattehänseende bedömas utifrån vad den faktiskt innebär och inte hur parterna har valt att benämna den. Enligt 7 kap. 2 och 3 §§ ML utgörs beskattningsunderlaget av ersättningen för tjänsten och enligt 3 a § samma kapitel skall med ersättning förstås det pris som följer av avtalet om varan eller tjänsten. Vid bestämmandet av vad som utgör beskattningsunderlag skall beaktas den ersättning som faktiskt uppbärs (se t.ex. EG-domstolens dom C-38/ 93 punkten 8).

text: Virkesleverantörerna får full kompensation för sin fordran. Ersättningen skall således fastställas till det belopp virkesleverantören de facto uppbär, dvs. En krona plus resterande fordringsbelopp. XX får med andra ord anses köpa virkesleverantörens fordran till nominellt belopp. Tillhandahållandet är att betrakta som en s.k. finansiell tjänst vars omsättning är undantagen från skatteplikt enligt ML.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 7746-98/900

title: Inlösen av rabattkuponger och motsvarande

text: Nytt: 2007-05-07

text: Detta ställningstagande upphör att gälla eftersom informationen i ställningstagandet direkt framgår av EU-domstolens dom i

text: mål C-317/94

text: , Elida Gibbs.

text: Sammanfattning

text: De principer som EG-domstolen angett i

text: mål C-317/94

text: , Elida Gibbs, skall tillämpas i fall där förhållandena motsvarar de som är i fråga i domen.

text: Bakgrund

text: EG-domstolen har den 24 oktober 1996 meddelat dom i

text: mål C-317/94

text: , Elida Gibbs Limited mot Commissioners of Customs and Excise

text: Omständigheterna i målet var följande.

text: Gibbs, ett dotterbolag till Unilever, tillverkade toalettartiklar. Mer än 70 % av produktionen såldes till detaljhandlare och resten till grossister eller till affärer som tillämpade hämtköp (cash and carry), för att därefter säljas vidare till detaljhandlare. För att främja detaljhandelsförsäljningen till den slutlige konsumenten använde Gibbs antingen systemet med "rabattkuponger" ("money-off") av vilka det fanns två varianter, nämligen "grundåtgärder" och "särskilda detaljhandelsåtgärder", eller systemet med "kuponger som ger rätt till återbetalning" ("cash back").

text: Genom de rabattkuponger som ingick i "grundåtgärderna" säkerställde Gibbs marknadsföringen av en särskild produkt under en begränsad tid. Gibbs distribuerade kuponger till allmänheten, antingen direkt eller i form av kuponger som kunde klippas ur olika tidskrifter m.m. Varje kupong hade ett nominellt värde och innehöll anvisningar till konsumenten, där det angavs att den kunde lämnas som delbetalning vid köp av en eller flera närmare angivna produkter av märket Elida Gibbs. Varje kupong innehöll också anvisningar till detaljhandlarna om hur den skulle returneras till Gibbs för att de skulle få ersättning.

text: Vad beträffar de rabattkuponger som ingick i "särskilda detaljhandelsåtgärder" gick Gibbs samman med en detaljhandlare för att organisera marknadsföringsåtgärder av en särskild produkt eller en viss serie av produkter. Sedan avtal slutits med Gibbs tryckte detaljhandlaren kupongerna och distribuerade dem till allmänheten. Även i detta fall hade varje kupong ett nominellt värde och den innehöll uppgifter om vilken eller vilka produkter den kunde lämnas som delbetalning för. Även detaljhandlarens namn angavs på kupongen eftersom kupongen endast kunde användas i dennes affärer.

text: Gibbs beräknade leveransen till ett visst pris, inklusive mervärdesskatt, som fakturerades grossisten respektive detaljisten. Det fakturerade beloppet för leveransen bestämdes oberoende av några pågående eller framtida marknadsföringsåtgärder. Vid "grundåtgärder" kunde en kund som köpte en produkt som specificerades i kupongen lämna kupongen till detaljhandeln som minskade priset med det på kupongen uppgivna värdet. Detaljhandlaren var dock inte tvungen att acceptera kupongen som delbetalning. Vid "särskilda detaljhandelsåtgärder" var däremot den detaljhandlare som gått samman med Gibbs bunden enligt avtal att acceptera kupongen som delbetalning.

text: I systemet med "kuponger som ger rätt till återbetalning" var kupongen tryckt på förpackningen till en produkt tillverkad av Gibbs. Kupongen innehöll ett erbjudande från Gibbs att till konsumenten återbetala en del av det pris som konsumenten hade betalat detaljhandlaren. En konsument som köpte en sådan produkt hade rätt att skicka kupongen direkt till Gibbs eller till ombud för detta bolag, som verkställde den utlovade återbetalningen i kontanter.

text: Frågan i målet var om Gibbs kunde få återbetalning av mervärdesskatten på värdet av inlösta rabattkuponger och kuponger som gav rätt till återbetalning.

text: EG-domstolen uttalade inledningsvis att grundprincipen i mervärdesskattesystemet är att mervärdesskatt endast skall belasta den slutlige konsumenten. Enligt artikel 11 A.1 a i sjätte direktivet skall beskattningsunderlaget inom landet för leveranser av varor utgöras av hela det vederlag som leverantören erhållit eller kommer att erhålla från köparen. Domstolen hänvisade vidare till 11 C.1 i sjätte direktivet där det framgår att om varor avbeställs eller inte godkänns eller om betalning helt eller delvis uteblir eller om priset har nedsatts efter det att tillhandahållandet ägt rum skall beskattningsunderlaget sättas ned i överensstämmelse därmed på de villkor som medlemsstaterna bestämmer.

text: Enligt domstolen skulle därför beskattningsunderlaget för den skattskyldige tillverkaren utgöras av ett belopp som motsvarade det pris för vilket hans försäljningspris minskat med de inlösta kupongernas värde. Domstolen förklarade också att det inte var nödvändigt att justera beskattningsunderlaget för eventuella mellanliggande transaktioner.

text: Tillämpning av domen

text: De principer som EG-domstolen angett i Elida Gibbs-domen skall tillämpas i fall där förhållandena motsvarar de som är i fråga i domen och som redovisats ovan.

text: I den mån annan tillämpning tidigare skett skall därför beskattningsunderlaget justeras på sätt som EG-domstolen angett i nämnda dom, och återbetalning ske av den mervärdesskatt som belöper på de inlösta rabattkupongerna.

text: Kontroll bör dock alltid ske av om ett godtagbart underlag för nedsättning finns. Den som yrkar nedsättning skall kunna visa att rabatten kommit kunderna till del, t.ex. genom att förete de inlösta kupongerna.