text: Egenanställning har i olika sammanhang beskrivits som ett trepartsförhållande där konstruktionen rymmer dels ett anställningsavtal mellan egenanställningsföretaget och den egenanställde, dels ett uppdragstagaravtal mellan egenanställningsföretaget och uppdragsgivaren. Detta innebär att egenanställningsföretaget som innehar ett godkännande för F-skatt fakturerar uppdragsgivare mot viss provision, redovisar arbetsgivaravgifter och gör skatteavdrag och betalar sedan ut resten som lön till den egenanställde. Den bärande tanken bakom egenanställning är att det är den egenanställde som tar initiativet gentemot uppdragsgivaren (

text: SOU 2018:49 s. 27

text: ). Egenanställningsföretag kallas ibland också plattformsföretag, faktureringsföretag eller självanställningsföretag.

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-1032918

title: Personalliggare i verksamhetslokaler – vem är verksam och i vilken näringsverksamhet?

text: 1 Sammanfattning

text: Verksamma personer ska löpande dokumenteras i personalliggare. Vid bedömningen av om en person är verksam eller inte ska hänsyn tas till i vilken utsträckning arbetsinsatsen bidrar till näringsverksamhetens bedrivande och är av betydelse för verksamhetens arbetskraftsbehov. Är arbetsinsatsen obetydlig för verksamheten ska personen inte anses vara verksam.

text: En ytterligare omständighet att ta hänsyn till är var arbetet utförs. En person betraktas som verksam i detta sammanhang till den del arbetsuppgifterna utförs i den verksamhetslokal där den personalliggarpliktiga verksamheten bedrivs. Även omständigheter såsom t.ex. klädsel och befogenhet att ta upp beställningar och betalning är av betydelse vid bedömningen av om en person är verksam eller inte.

text: När den person som utför arbete är anställd av en annan näringsidkare eller driver egen verksamhet kan fråga uppstå om personen ska anses vara verksam i uppdragsgivarens näringsverksamhet eller i en annan självständigt bedriven näringsverksamhet. I dessa situationer är följande kriterier till hjälp för bedömningen: hur uppdraget ser ut, vilka arbetsuppgifter personen utför och hur arbetsuppgifterna utförs.

text: En samlad bedömning av omständigheterna i det enskilda fallet måste göras för att avgöra om en person är verksam eller inte och i vilken näringsverksamhet en person ska anses vara verksam.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ”Personalliggare i verksamhetslokaler – begreppet verksam”, den 27 juni 2018, dnr

text: 202 266814-18/111

text: . Det nya ställningstagandet omfattar även frågan om i vilken näringsverksamhet en person ska anses vara verksam. I övrigt har innehållet i ställningstagandet inte förändrats.

text: 2 Frågeställning

text: I en personalliggare ska nödvändiga identifikationsuppgifter för de personer som är verksamma i näringsverksamheten löpande dokumenteras. Om en personalliggare ska föras, ska även nödvändiga identifikationsuppgifter för den enskilda näringsidkaren eller företagsledaren i ett fåmansföretag eller ett fåmanshandelsbolag löpande dokumenteras i personalliggaren. Även uppgifter för näringsidkarens eller företagsledarens make/maka eller barn under 16 år ska löpande dokumenteras.

text: Fråga uppkommer om vad som krävs för att en person ska bedömas vara verksam och alltså omfattas av dokumentationskravet på personalliggare.

text: En annan fråga är hur det avgörs i vilken näringsverksamhet en person ska anses vara verksam.

text: Frågeställningen gäller inte personalliggare på byggarbetsplatser utan gäller bara personalliggare i verksamhetslokaler.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Vem ska föra personalliggare?

text: Den som bedriver restaurangverksamhet, fordonsserviceverksamhet, livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet, kropps- och skönhetsvårdsverksamhet eller tvätteriverksamhet ska föra en personalliggare (

text: 39 kap. 11 § första stycket skatteförfarandelagen

text: [2011:1244], SFL). I

text: 39 kap. 2 § första stycket

text: SFL definieras dessa verksamheter.

text: Näringsverksamhet som huvudsakligen avser annan verksamhet än restaurangverksamhet, fordonsserviceverksamhet, livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet, kropps- och skönhetsvårdsverksamhet eller tvätteriverksamhet anses inte som sådan verksamhet (

text: 39 kap. 2 § andra stycket

text: SFL). I dessa fall finns inte någon skyldighet att föra personalliggare överhuvudtaget.

text: Skyldigheten att föra personalliggare gäller inte heller för enskild näringsverksamhet där bara näringsidkaren, dennes make/maka eller barn under 16 år är verksamma, eller för fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag där bara företagsledaren, dennes make/maka eller barn under 16 år är verksamma (

text: 39 kap. 11 § andra stycket

text: SFL).

text: 3.2 Vad ska personalliggaren innehålla?

text: Den som ska föra en personalliggare ska i denna dokumentera nödvändiga identifikationsuppgifter för näringsidkaren. I personalliggaren ska även nödvändiga identifikationsuppgifter löpande dokumenteras för de personer som är verksamma i en verksamhet som omfattas av skyldigheten att föra personalliggare (

text: 39 kap. 11 § tredje stycket

text: SFL).

text: Om en näringsidkare bedriver både verksamhet som omfattas av skyldigheten att föra personalliggare och annan verksamhet i samma verksamhetslokal (s.k. blandad verksamhet), ska nödvändiga identifikationsuppgifter löpande dokumenteras i personalliggaren även för de personer som är verksamma i den andra verksamheten (

text: 39 kap. 11 § tredje stycket

text: SFL).

text: Med verksamhetslokal avses utrymmen som huvudsakligen används i verksamhet som medför eller kan antas medföra bokföringsskyldighet enligt

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: eller som bedrivs av en annan juridisk person än ett dödsbo. Med verksamhetslokal avses även markområden, transportmedel, förvaringsplatser och andra utrymmen som disponeras eller kan antas disponeras i verksamheten (

text: 3 kap. 18 §

text: SFL).

text: Om en personalliggare ska föras, ska även nödvändiga identifikationsuppgifter för den enskilda näringsidkaren eller företagsledaren i ett fåmansföretag eller ett fåmanshandelsbolag löpande dokumenteras i personalliggaren när denne är verksam i verksamheten. Även uppgifter för näringsidkarens eller företagsledarens make/maka eller barn under 16 år som är verksamma i verksamheten ska löpande dokumenteras (

text: 39 kap. 11 § fjärde stycket

text: SFL).

text: Vad som avses med nödvändiga identifikationsuppgifter framgår av 9 kap. 5 § första och andra stycket skatteförfarandeförordningen (2011:1261, SFF). En personalliggare ska innehålla bl.a. namn och personnummer eller samordningsnummer för de personer som är verksamma i näringsverksamheten samt tidpunkten då respektive arbetspass påbörjas eller avslutas. Dessa uppgifter ska avse varje verksamhetsdag och ska dokumenteras i omedelbar anslutning till att arbetspasset påbörjas och avslutas.

text: 3.3 Bevarande, kontroll och kontrollavgift

text: Uppgifterna ska bevaras under två år efter utgången av det kalenderår då det för näringsverksamheten gällande beskattningsåret har gått ut (9 kap. 5 § tredje stycket SFF).

text: Personalliggaren ska finnas tillgänglig för Skatteverket i verksamhetslokalen (

text: 39 kap. 12 § första stycket

text: SFL).

text: Skatteverket får besluta om kontrollbesök för att kontrollera att den som är eller kan antas vara skyldig att föra en personalliggare fullgör sina eventuella skyldigheter (

text: 42 kap. 8 § första stycket

text: SFL). Kontrollavgift ska tas ut om Skatteverket vid kontrollbesök finner att den som är skyldig att dokumentera identifikationsuppgifter i en personalliggare inte fullgör sin skyldighet. Detsamma gäller om personalliggaren inte hålls tillgänglig för Skatteverket i verksamhetslokalen (

text: 50 kap. 3 §

text: SFL).

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Syftet med personalliggare

text: Systemet med personalliggare för vissa verksamheter infördes den 1 januari 2007. Syftet med systemet med personalliggare är bl.a. att minska skattefusk och skatteundandragande (

text: prop. 2005/06:169 s. 33

text: f. och

text: prop. 2017/18:82 s. 19

text: f.). Dokumentation av arbetskraften genom en personalliggare är ett sätt att kunna kontrollera redovisade inkomster, skatteavdrag och arbetsgivaravgifter (

text: prop. 2005/06:169 s. 34

text: ). Skyldigheten att föra personalliggare har en allmänpreventiv effekt och utgör en åtgärd för att rätt uppgifter ska lämnas till Skatteverket och för Skatteverkets kontrollverksamhet i syfte att säkra ett korrekt uttag av skatter och avgifter (

text: prop. 2017/18:82 s. 21

text: Kontrollen bör inriktas på arbetskraften och äga rum där det svarta arbetet utförs, dvs. på arbetsplatserna (

text: prop. 2005/06:169 s. 35

text: Bestämmelsen om att enskilda näringsidkare eller företagsledare och deras familjemedlemmar i vissa fall ska dokumenteras i personalliggare infördes för att Skatteverket skulle få betydligt bättre förutsättningar att fatta riktiga beskattningsbeslut. Skatteverkets bedömning av ett företags arbetskraftsbehov påverkas av i vilken utsträckning näringsidkaren eller företagsledaren själv eller dennes familjemedlemmar deltar i verksamheten (

text: prop. 2017/18:82 s. 38

text: ). Bestämmelsen bedöms endast leda till marginella kostnader för företagen. Bestämmelsen antas vidare leda till effektivare och mindre tidskrävande kontroller i och med att Skatteverket inte måste ägna tid åt att slå fast vilka som bör ingå i personalliggaren. Det blir också lättare att administrera personalliggaren när den ansvariga personen inte behöver fundera lika mycket över vilka som ska ingå (

text: prop. 2017/18:82 s. 38

text: f.).

text: 4.2 Vad avses med verksam?

text: Den som ska föra en personalliggare ska bl.a. dokumentera följande personer:

text: Personer som är verksamma i den verksamheten som omfattas av skyldigheten att föra personalliggare.

text: Personer som är verksamma i en annan verksamhet som näringsidkaren bedriver i samma verksamhetslokal som den verksamheten som omfattas av skyldigheten att föra personalliggare.

text: Näringsidkaren, dennes make/maka och barn under 16 år som är verksamma respektive företagsledaren, dennes make/maka och barn under 16 år som är verksamma.

text: Av förarbetena framgår att det inte finns något krav på att en person, för att bedömas som verksam, ska vara anställd eller ens få någon ersättning. Begreppet verksamma omfattar alltså alla personer, som på grund av någon form av överenskommelse mellan den som bedriver verksamheten och den verksamma personen, deltar i bedrivandet. Detta innebär bl.a. att även personal från bemanningsföretag och personer som arbetar oavlönat ska antecknas.

text: För att omfattas av dokumentationsskyldigheten måste det dock finnas någon höjd på den verksamma personens aktivitet. Det är naturligtvis uteslutet att den person som i en bricklunchservering efter avslutad måltid ställer ut sin lunchbricka i diskvagnen skulle kunna omfattas. Detsamma gäller en person som på eget initiativ, helt utan överenskommelse – uttrycklig eller tyst – mellan näringsidkaren och personen själv, röjer några bord som använts av andra gäster.

text: Vid bedömningen av om någon är verksam eller inte, kan hänsyn bl.a. tas till om personen i fråga

text: har tillträde till delar av lokalen som annars inte är tillgängliga för allmänheten,

text: genom sin klädsel visar att han eller hon tillhör personalen, eller

text: har befogenhet att ta upp beställningar, betalning eller liknande.

text: Det ankommer på i första hand Skatteverket att göra bedömningen om en person ska anses omfattad eller inte.

text: Vilka omständigheter som är avgörande för om en person ska anses verksam eller inte får avgöras i det enskilda fallet och blir ytterst en fråga för rättstillämpningen (

text: prop. 2005/06:169 s. 44

text: och

text: Med hänsyn till syftet med personalliggare, uttalanden i förarbetena om bl.a. höjden på den verksamma personens aktivitet och att utvidgningen 2018 av kretsen av personer som ska omfattas av dokumentationskravet på personalliggare bedöms leda till marginella kostnader för företagen, anser Skatteverket att vid bedömningen av om en person är verksam eller inte ska hänsyn tas till i vilken utsträckning arbetsinsatsen bidrar till näringsverksamhetens bedrivande och är av betydelse för verksamhetens arbetskraftsbehov. Är arbetsinsatsen obetydlig för verksamheten ska personen inte anses vara verksam.

text: En ytterligare omständighet att ta hänsyn till är var arbetet utförs. En person betraktas som verksam i detta sammanhang till den del arbetsuppgifterna utförs i den verksamhetslokal där den personalliggarpliktiga verksamheten bedrivs. Detta innebär att även exempelvis administrativ personal ska antecknas i de fall de utför sina arbetsuppgifter i den verksamhetslokal där den personalliggarpliktiga verksamheten bedrivs.

text: En samlad bedömning av omständigheterna i det enskilda fallet måste göras för att avgöra om en person är verksam eller inte.

text: 4.3 I vilken näringsverksamhet ska en person anses vara verksam?

text: En person som är anställd av en näringsidkare som ska föra personalliggare och som arbetar för näringsidkaren i en verksamhetslokal där den personalliggarpliktiga verksamheten bedrivs är naturligtvis verksam i arbetsgivarens näringsverksamhet. Uppgifter för denne ska därför dokumenteras i arbetsgivarens personalliggare.

text: När den person som utför arbete i en verksamhetslokal där personalliggare ska föras är anställd av en annan näringsidkare än uppdragsgivaren eller driver egen verksamhet kan fråga uppstå om personen ska anses vara verksam i uppdragsgivarens näringsverksamhet eller i en annan självständigt bedriven näringsverksamhet. Frågeställningen kan exempelvis uppkomma när en person som är egenanställd 1 arbetar på uppdrag av en näringsidkare som ska föra personalliggare.

text: Följande kriterier är till hjälp för bedömningen av om personen ska anses vara integrerad i och därmed verksam i uppdragsgivarens näringsverksamhet eller om hen ska anses vara verksam i en annan självständigt bedriven näringsverksamhet:

text: Hur uppdraget ser ut , d.v.s. de avtalsmässiga förhållandena. Om personen har anlitats för att utföra aktiviteter/arbetsuppgifter på ett likartat sätt som en anställd person, talar det för att personen ska anses verksam i uppdragsgivarens näringsverksamhet. Om personen i stället anlitats för att utföra aktiviteter/arbetsuppgifter självständigt, talar det för att hen ska anses verksam i en annan näringsverksamhet. Arbetar personen i verksamhetslokalen på en annan näringsidkares uppdrag, i enlighet med den näringsidkarens instruktioner, talar detta för att personen ska anses verksam i denna andra näringsverksamhet.

text: Vilka aktiviteter/arbetsuppgifter en person utför . Om personen utför aktiviteter/arbetsuppgifter som är vanligt förekommande i uppdragsgivarens näringsverksamhet, talar det för att personen ska anses vara verksam i denna näringsverksamhet. Om personen däremot utför aktiviteter/arbetsuppgifter som tydligt skiljer sig från den verksamhet som uppdragsgivaren bedriver, talar det för att personen inte ska anses vara verksam i uppdragsgivarens näringsverksamhet.

text: Hur aktiviteterna/arbetsuppgifterna utförs . Om personen utför aktiviteterna/arbetsuppgifterna självständigt utan att vara under uppdragsgivarens ledning, talar det för att personen inte ska anses verksam i dennes näringsverksamhet. Det kan exempelvis vara fallet när personen styr över hur eller när aktiviteterna ska utföras. Att personen utför aktiviteterna/arbetsuppgifterna under någon annan näringsidkares ledning talar också för att personen inte ska anses verksam i uppdragsgivarens näringsverksamhet. Om personen i stället utför aktiviteter/arbetsuppgifter enligt ett av uppdragsgivaren upprättat schema och i enlighet med dennes instruktioner, talar detta för att hen ska anses verksam i uppdragsgivarens näringsverksamhet.

text: En samlad bedömning ska göras av omständigheterna i det enskilda fallet för att avgöra i vilken näringsverksamhet en person ska anses verksam. De kriterier som beskrivs i avsnitt 4.2 är också relevanta vid den samlade bedömningen.

text: I de fall personen anses verksam i verksamhet som bedrivs av en annan självständig näringsidkare får en fristående bedömning göras av om denna näringsverksamhet omfattas av dokumentationskraven för personalliggare.

text: 4.4 Exempel

text: I det följande ges exempel på Skatteverkets bedömning avseende begreppet verksam i några olika situationer.

text: 4.4.1 Ej verksam – korta inhopp i verksamheten

text: Anna driver en restaurang med fem anställda. På eftermiddagarna sitter hennes 12-årige son Leo ofta i restauranglokalen och gör läxor. Det händer att han hjälper till med att duka av bord eller plocka disk. Är Leo verksam vid de tillfällena och ska uppgifter för honom dokumenteras i personalliggaren?

text: Skatteverkets bedömning: En bedömning får göras av arbetsinsatsens betydelse för verksamhetens bedrivande. I de fall då barn gör korta inhopp i en verksamhet anser Skatteverket att det oftast rör sig om insatser som är av obetydlig betydelse för verksamheten. Leo är i det här fallet inte verksam och uppgifter för honom ska inte dokumenteras i personalliggaren.

text: 4.4.2 Verksam – regelbundna eller mer varaktiga inhopp i verksamheten

text: Lasse är frisör och driver en salong med två anställda. Hans dotter My, som är 15 år, arbetar tre timmar varje lördag med att bl.a. plocka upp varor i salongen. Är My verksam vid de tillfällena och ska uppgifter för henne dokumenteras i personalliggaren?

text: Skatteverkets bedömning: En bedömning får göras av arbetsinsatsens betydelse för verksamhetens bedrivande. I det här fallet får Mys arbetsinsats anses vara av betydelse för verksamheten. Hon utför regelbundet ett arbete som annars hade behövt utföras av någon annan. My är verksam vid de tillfällen då hon bl.a. plockar upp varor i salongen och uppgifter för henne ska dokumenteras i personalliggaren.

text: 4.4.3 Ej verksam – näringsidkaren administrerar verksamheten hemifrån

text: Karin driver en bilverkstad med fyra anställda. På förmiddagarna väljer hon ofta att arbeta hemifrån med företagets affärskorrespondens och bokföring. När hon är klar med det går hon ner till verkstadslokalen för att arbeta där. Är Karin verksam när hon arbetar i hemmet och ska uppgifter för henne dokumenteras i personalliggaren?

text: Skatteverkets bedömning: För att en person ska anses verksam i detta sammanhang krävs att arbetsuppgifterna utförs i den verksamhetslokal där den personalliggarpliktiga verksamheten bedrivs, i det här fallet där fordonsservicen bedrivs. Karin är inte verksam den tid då hon sköter företagets administration i hemmet. När hon kommer till verkstadslokalen ska uppgifter för henne dokumenteras i personalliggaren.

text: 4.4.4 Verksamhet bedriven av en annan självständig näringsidkare – trubaduren

text: Gösta är en egenanställd trubadur som uppträder på en restaurang enligt överenskommelse med restaurangägaren. Göstas uppdrag är att han ska underhålla restauranggästerna med gitarr och sång två timmar på fredag respektive lördag kväll varje vecka. Är Gösta verksam i restaurangverksamheten och ska uppgifter för honom dokumenteras i restaurangens personalliggare?

text: Skatteverkets bedömning: Gösta har anlitats för att utföra underhållningen självständigt i förhållande till restaurangverksamheten, även om tidpunkten för uppträdandet har bestämts av restaurangägaren. Göstas aktiviteter i form av gitarrspel och sång skiljer sig också tydligt från de aktiviteter/arbetsuppgifter som restaurangpersonalen utför. Gösta är därför enligt Skatteverkets bedömning inte integrerad i restaurangens verksamhet på ett sådant sätt att han ska anses verksam i restaurangverksamheten och uppgifter för honom ska inte dokumenteras i restaurangens personalliggare. Skatteverket skulle göra samma bedömning för det fallet att Gösta vore enskild näringsidkare och förutsättningarna i övrigt är desamma.

text: 4.4.5 Verksamhet bedriven av en annan självständig näringsidkare – ordningsvakten

text: Katarina är ordningsvakt och arbetar på en restaurang. Katarina har anställts av ett vaktbolag som har i uppdrag av restaurangägaren att upprätthålla ordningen i restaurangen. Det är vaktbolaget som lägger Katarinas schema och ger henne instruktioner om hur arbetet ska utföras. Är Katarina verksam i restaurangverksamheten och ska uppgifter för henne dokumenteras i restaurangens personalliggare?

text: Skatteverkets bedömning: Katarina utför arbetsuppgifter som ordningsvakt. Upprätthållande av ordning är inte en typisk arbetsuppgift för verksamma inom restaurangverksamhet. Hon arbetar vidare i enlighet med schema och instruktioner från det vaktbolag som har anlitat henne och kan inte anses stå under restaurangägarens ledning. Katarina kan därför inte anses vara integrerad i restaurangverksamheten på ett sådant sätt att hon ska anses verksam i restaurangverksamheten. Uppgifter för henne ska därför inte dokumenteras i restaurangens personalliggare.

text: 4.4.6 Integrerad i uppdragsgivarens näringsverksamhet – diskaren

text: Carl är enskild näringsidkare och utför disktjänster åt Restaurang AB i bolagets restaurang. Det är restaurangägaren som bestämmer hur och när disktjänsterna ska utföras. Är Carl verksam i Restaurang AB och ska uppgifter för honom dokumenteras i bolagets personalliggare?

text: Skatteverkets bedömning: Carl sköter disken i restaurangen, vilket utgör en vanligt förekommande arbetsuppgift i en restaurang. Arbetsuppgifterna utförs inte självständigt, utan i enlighet med vad restaurangägaren bestämt. Han kan alltså sägas stå under Restaurang AB:s arbetsledning. Trots att Carl är enskild näringsidkare anser Skatteverket att han får anses så pass integrerad i Restaurang AB:s verksamhet att han får anses vara verksam i det bolaget. Uppgifter för honom ska därför dokumenteras i Restaurang AB:s personalliggare. Skatteverket skulle göra samma bedömning för det fallet att Carl vore egenanställd och förutsättningarna i övrigt är desamma.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-1040073

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Kapitalvinstbeskattning av skulder i utländsk valuta i inkomstslaget kapital

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Särskilda bestämmelser gäller för kapitalvinst och kapitalförlust på grund av valutakursförändringar vid betalning av skulder i utländsk valuta.

type: stycke

text: Skatteverket anser att bestämmelserna endast gäller för skulder som kan liknas vid ett lån. Det gäller om skulden uppkommer genom ett avtal, som medför att den betalningsskyldige erhåller något i gengäld för att förbinda sig att betala ett visst belopp.

text: Valutakursförändringar vid betalning av böter, skadestånd, skatter och liknande skuldförhållanden, medför ingen beskattning av vinst eller avdrag för förlust.

text: 2 Frågeställning

text: I

text: 54 kap.

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, finns bestämmelser om låntagares kapitalvinster på grund av valutakursförändringar vid betalning av skulder i utländsk valuta.

text: Frågan är om bestämmelserna omfattar alla former av skulder i utländsk valuta, eller om de endast gäller för sådana skulder som har karaktären av ett lån. Om bestämmelserna endast gäller för skulder i form av lån, uppkommer också frågan om vilka rättsförhållanden som kan anses vara sådana lån.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I

text: 54 kap.

text: IL finns bestämmelser om låntagares kapitalvinster på grund av valutakursförändringar vid betalning av skulder i utländsk valuta och de gäller endast för inkomstslaget kapital (

text: 54 kap. 1 §

text: IL).

text: Lämnad ersättning för att skulden ska tas över av en annan låntagare anses som en betalning av skulden (54 kap. 2 §).

text: Kapitalvinsten ska beräknas som skillnaden mellan det återbetalade beloppets värde vid upplåningen och dess värde vid återbetalningen (

text: 54 kap. 3 §

text: IL).

text: Vad som sägs om kapitalvinster i

text: 54 kap.

text: IL gäller på motsvarande sätt för kapitalförluster (

text: 44 kap. 2 §

text: IL).

text: 4 Bedömning

text: Lagtexten i 54 kap. 1-3 §§ IL anger att bestämmelserna gäller för låntagares kapitalvinster och att beräkningen ska baseras på det återbetalade beloppets värde vid upplåningen i förhållande till dess värde vid återbetalningen. Förarbetena till bestämmelserna om kursvinster och kursförluster på skulder i utländsk valuta behandlar endast skulder i form av lån och i propositionen anges bl.a. följande.

text: ”En skuld i utländsk valuta ger samma typ av kursvinster och kursförluster som en placering i utländsk valuta. Valutakursvinster och valutakursförluster på sådana skulder bör därför skattemässigt behandlas på samma sätt som motsvarande poster avseende fordringar. Beskattning av kursvinster på skuldsidan krävs således för att beskattningen ska bli symmetrisk. Om en privatperson lånar i utländsk valuta av en annan privatperson bör således långivarens skatteplikt för en kursvinst i princip motsvaras av ett avdrag för kursförlust hos låntagaren och vice versa.” (

text: prop. 1990/91:54 s. 212

text: Skatteverket anser att lagtextens ordalydelse, samt vad som anförs i propositionen, tyder på att bestämmelserna endast gäller för sådana skulder som kan betecknas som lån.

text: Frågan är därmed vilken sorts skulder, som kan betecknas som ett lån vid tillämpning av bestämmelserna i

text: 54 kap.

text: IL

text: Ett lån i det här avseendet kan anses föreligga om den betalningsskyldige (gäldenären) genom ett avtal har erhållit något i gengäld för att förbinda sig att betala ett visst belopp. Det ska alltså ha uppkommit en kredit, som kan liknas vid ett lån av pengar (s.k. försträckning), t.ex. ett sedvanligt banklån där låntagaren erhåller en viss summa pengar. Upplåningen får då anses ha skett när avtalet ingås eller när ett betalningsanspråk har framställs genom en faktura eller liknande handling.

text: Skulder i form av böter, skadestånd, skatter och liknande, vilka inte medför att den betalningsansvarige genom ett avtal erhåller någon form av motprestation, kan däremot inte jämställas med ett lån. Valutakursförändringar på sådana skulder medför därmed ingen kapitalvinstbeskattning.

text: Exempel 1

text: Peter köper den 1 maj samtliga aktier i ett utländskt bolag för 1 miljon USD. I avtalet anges att köpeskillingen ska erläggas den 1 juni, varvid säljaren ska överlämna aktierna.

text: Vid dagen för köpeavtalet är dollarkursen 8 kr och anskaffningsutgiften för aktierna är därmed 8 miljoner kronor. Vid dagen för betalningen är kursen 8,50 kr och Peter betalar därför 8,5 miljoner kronor. Det uppkommer således en kapitalförlust avseende skuld i utländsk valuta med 500 000 kr (8 mnkr – 8,5 mnkr).

text: Exempel 2

text: Eva avtalar med ett byggbolag om att göra en tillbyggnad av hennes småhus i Frankrike. Bolaget skickar två fakturor i euro, som ska betalas inom en månad. Fakturabeloppen ska omräknas till SEK efter den kurs som gäller för fakturadagen, vilket är Evas förbättringsutgift för den franska fastigheten.

text: Varje faktura kan likställas med en upplåning och betalning av fakturan likställs med en återbetalning av lånet. Skillnaden mellan fakturabeloppet omräknat till SEK efter kursen för fakturadagen och betalningen omräknat till SEK efter kursen för betalningsdagen, medför en kapitalvinst eller en kapitalförlust.

text: Exempel 3

text: Anna bedriver en näringsverksamhet i Tyskland och ska därför betala inkomstskatt i Tyskland. Från det att skattens storlek kan fastställas, tills dess att Anna betalar skatten, har kursen på euro stigit i förhållande till SEK. Anna kan dock inte göra avdrag för en kapitalförlust, eftersom en skatteskuld inte kan likställas med ett lån i utländsk valuta.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-1049035

nyckelord:
Förvaltningsrätt & förfarande
Skattetillägg & andra sanktionsavgifter

title: Automatiskt informationsutbyte med andra länder och skattetillägg

text: 1 Sammanfattning

text: Om en oriktig uppgift framgår av information som Skatteverket fått tillgång till från annat land genom automatiskt informationsutbyte kan det medföra att risken för skatteundandragande har minskat på sådant sätt att det är oskäligt att ta ut skattetillägg med fullt belopp.

text: Enligt Skatteverkets bedömning ska skattetillägget sättas ned till hälften av fullt skattetillägg om en oriktig uppgift framgår av utländskt kontrollmaterial som har varit tillgängligt för Skatteverket inom ett år från utgången av beskattningsåret. En ytterligare förutsättning är att kontrollmaterialet har varit tillgängligt för Skatteverket innan utredningen av den oriktiga uppgiften påbörjades.

text: Ställningstagandet begränsar sig till sådant informationsutbyte som är automatiskt. De uppgifter som erhålls genom sådant informationsutbyte kallas i detta ställningstagande för utländskt kontrollmaterial eller kontrollmaterial.

text: Ställningstagandet gäller inte i det fall skattetillägg ska tas ut vid skönsbeskattning på grund av att deklaration inte har lämnats.

text: Detta ställningstagande ersätter tidigare ställningstagande med rubriken ”Utländska kontrolluppgifter och skattetillägg” ( dnr.

text: 131 458057-16/111

text: ). Det tidigare ställningstagandet gäller dock för sådana utredningar av oriktig uppgift och skattetillägg som har påbörjats före publiceringen av detta ställningstagande.

text: 2 Frågeställning

text: 2.1 Bakgrund

text: Regler om informationsutbyte med andra länder finns i informationsutbytesavtal, skatteavtal, direktiv och konventioner. Genom informationsutbyte får Skatteverket tillgång till uppgifter om bl.a. löner, pensioner, royalties, räntor och utdelningar för personer som eventuellt ska beskattas i Sverige. Informationsutbytet kan vara automatiskt, spontant eller på begäran. Med automatiskt utbyte avses ett systematiskt lämnande av på förhand bestämda uppgifter utan föregående begäran. Med spontant utbyte avses ett icke systematiskt lämnande av uppgifter utan föregående begäran.

text: Sveriges automatiska informationsutbyte med andra länder har under senare år utvidgats och medfört en väsentlig ökning av antalet mottagna uppgifter. Vad som framför allt har bidragit till denna ökning är det informationsutbyte som sker med stöd av DAC 1, CRS, DAC 2 och FATCA-avtalet. Av de nya uppgifterna framgår inte i samma omfattning som tidigare att en oriktig uppgift har lämnats.

text: Om en utländsk inkomst felaktigt har utelämnats i en deklaration har normalt en oriktig uppgift lämnats och det finns därmed grund för att ta ut skattetillägg. Bedömningen om en oriktig uppgift har lämnats ska endast göras utifrån de uppgifter som har lämnats till ledning för beskattningen. Att en oriktig uppgift kan framgå vid en jämförelse med ett utländskt kontrollmaterial påverkar därmed inte bedömningen av om en oriktig uppgift har lämnats.

text: 2.2 Frågor

text: Är det utländska kontrollmaterial som Skatteverket får genom automatiskt informationsutbyte med andra länder att betrakta som avstämningsuppgifter?

text: Om materialet inte är att betrakta som avstämningsuppgifter kan det då finnas skäl att medge hel eller delvis befrielse från ett fullt skattetillägg om den oriktiga uppgiften framgår av det utländska kontrollmaterialet?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Skattetillägg ska tas ut av den som på något annat sätt än muntligen under förfarandet har lämnat en oriktig uppgift till ledning för egen beskattning (

text: 49 kap. 4 § första stycket 1 skatteförfarandelagen

text: [2011:1244], SFL).

text: Även om en oriktig uppgift har lämnats så finns det vissa situationer då skattetillägg inte får tas ut. En sådan undantagssituation är om den oriktiga uppgiften framgår av avstämningsuppgifter som har varit tillgängliga för Skatteverket inom ett år från utgången av beskattningsåret (

text: 49 kap. 10 § första stycket 1

text: SFL).

text: Vad som avses med avstämningsuppgifter framgår av

text: 49 kap. 10 d §

text: SFL där det på ett uttömmande sätt anges vilka uppgifter som ska utgöra avstämningsuppgifter.

text: I förarbetena uttalas att Skatteverkets deklarationskontroll i allt högre utsträckning har gått från manuell till maskinell kontroll där deklarationer väljs ut för närmare kontroll efter en riskbedömning. Vad som utgör avstämningsuppgifter har mot denna bakgrund avgränsats till sådana uppgifter som kan avstämmas med enkla medel som korresponderar med de tekniska lösningar som Skatteverket arbetar med i deklarationsarbetet, dvs. sådant som faktiskt är för Skatteverket tillgängliga avstämningsuppgifter (

text: prop. 2014/15:131 s 219

text: f.).

text: Vidare uttalas i förarbetena att det kan uppkomma situationer där ett visst kontrollmaterial inte omfattas av definitionen av avstämningsuppgifter, men som ändå innebär att risken för ett skatteundandragande är liten. Det kan vara fråga om kontrollmaterial som påminner mycket om en avstämningsuppgift eller annat kontrollmaterial som kan minska risken för skatteundandragande utan att vara av utpräglad avstämningskaraktär. I sådana fall kan bestämmelserna om befrielse från skattetillägg i

text: 51 kap. 1 §

text: SFL medföra hel eller delvis befrielse från skattetillägg eftersom kontrollmaterialet ökat upptäcktsrisken. Som exempel på kontrollmaterial som kan minska risken för skatteundandragande nämns olika typer av kontrollmaterial som lämnas från andra stater med stöd av överenskommelser m.m. (

text: prop. 2014/15:131 s. 248

text: f.)

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Avstämningsuppgifter

text: Skattetillägg får inte tas ut om den oriktiga uppgiften framgår av avstämningsuppgifter som har varit tillgängliga för Skatteverket inom ett år från utgången av beskattningsåret.

text: Begreppet avstämningsuppgifter definieras uttömmande i

text: 49 kap. 10 d §

text: SFL och omfattar inte sådant kontrollmaterial som Skatteverket får tillgång till genom informationsutbyte med andra länder.

text: Utgångspunkten är därför att ett fullt skattetillägg ska tas ut och det även om den oriktiga uppgiften hade kunnat upptäckas och åtgärdas med ledning av kontrollmaterial som Skatteverket fått tillgång till genom informationsutbyte med annat land.

text: 4.2 Befrielse från skattetillägg

text: 4.2.1 Minskad risk för skatteundandragande

text: Skatteverket delar den bedömning som görs i förarbetena om att kontrollmaterial som lämnas från andra stater med stöd av överenskommelser m.m. kan minska risken för skatteundandragande på sådant sätt att det finns anledning att sätta ned skattetillägget genom befrielse.

text: Enbart den omständigheten att Skatteverket genom automatiskt informationsutbyte har fått tillgång till utländskt kontrollmaterial medför dock inte att befrielse ska medges. För att befrielse ska medges måste kontrollmaterialet även ha bidragit till att minska risken för ett skatteundandragande.

text: Vid bedömningen av om det utländska kontrollmaterialet har bidragit till att minska risken för skatteundandragande är det enligt Skatteverkets uppfattning rimligt att uppställa samma krav som gäller för att avstämningsuppgifter ska utgöra ett hinder mot att ta ut skattetillägg.

text: En viktig skillnad mellan avstämningsuppgifter och de uppgifter som Skatteverket får genom informationsutbyte är dock att det utländska kontrollmaterialet normalt inte är tillgängligt för Skatteverket under det årliga deklarationsarbetet. Exempelvis behöver uppgifter enligt DAC 2 inte lämnas till annat land förrän vid utgången av september månad året efter beskattningsåret. Det innebär att Skatteverket normalt inte kan använda det utländska kontrollmaterialet vid arbetet med den årliga beskattningen och att uppgifterna därmed inte får samma generella betydelse i kontrollarbetet som avstämningsuppgifter får. En annan skillnad är att avstämningsuppgifter normalt är så tydliga att det vid en jämförelse mot lämnade deklarationsuppgifter framgår att en oriktig uppgift har lämnats medan uppgifterna i det utländska kontrollmaterialet många gånger är av sådant slag att det inte framgår att en oriktig uppgift har lämnats.

text: 4.2.2 Vilka förutsättningar ska vara uppfyllda för att befrielse ska medges när Skatteverket har tillgång till ett utländskt kontrollmaterial?

text: För att det ska bli aktuellt med befrielse från skattetillägg är Skatteverkets bedömning att följande förutsättningar ska vara uppfyllda.

text: Den oriktiga uppgiften ska framgå av det utländska kontrollmaterialet

text: Innehållet i ett utländskt kontrollmaterial kan med varierande tydlighet peka på att det har lämnats en oriktig uppgift i en deklaration. I vissa fall kan innehållet i kontrollmaterialet vara så allmänt hållet att det endast ger Skatteverket en misstanke om att något kan vara fel medan det i andra fall kan vara uppenbart att en oriktig uppgift har lämnats.

text: På samma sätt som för avstämningsuppgifter bör gälla att den oriktiga uppgiften ska framgå av det utländska kontrollmaterialet. För att så ska vara fallet måste kontrollmaterialet vara så tydligt att Skatteverket vid en jämförelse med deklarationsuppgifterna kan identifiera den oriktiga uppgiften och initiera en utredning och därefter fatta ett beslut. Det innebär att det inte räcker med att Skatteverket kan misstänka att en oriktig uppgift har lämnats. Omfattningen av den oriktiga uppgiften behöver däremot inte framgå.

text: Det utländska kontrollmaterialet ska ha varit tillgängligt för Skatteverket inom ett år från utgången av beskattningsåret

text: För att reglerna om avstämningsuppgifter ska bli tillämpliga förutsätts det att avstämningsuppgiften har varit tillgänglig för Skatteverket inom ett år från utgången av beskattningsåret.

text: Skatteverkets bedömning är att samma tidsmässiga krav ska ställas på ett utländskt kontrollmaterial, dvs. att materialet ska ha varit tillgänglig för Skatteverket inom ett år från utgången av beskattningsåret.

text: Skatteverket ska ha haft tillgång till det utländska kontrollmaterialet innan utredningen av den oriktiga uppgiften påbörjades

text: En tredje förutsättning för befrielse är att Skatteverket i utredningen av den oriktiga uppgiften haft tillgång till det utländska kontrollmaterialet. Det innebär att sådant utländskt kontrollmaterial som kommer in till Skatteverket efter det att en utredning av den oriktiga uppgiften har påbörjats inte ska beaktas vid bedömningen av om befrielse ska medges.

text: 4.2.3 Ska hel eller delvis befrielse medges

text: Om förutsättningarna för befrielse från skattetillägg är uppfyllda blir nästa fråga om hel eller delvis befrielse ska medges (

text: 51 kap. 1 §

text: SFL).

text: Som befrielsereglerna är utformade ska befrielsenivån bedömas utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Samtidigt framgår det av förarbetena att en befrielse ned till hälften eller en fjärdedel i de allra flesta fall innebär en rimlig nyansering. Om en nedsättning till dessa nivåer inte ger ett rimligt resultat ska det vara möjligt att sätta ned skattetillägget på ett annat sätt (

text: prop. 2010/11:165 s. 477

text: Vid bedömningen av befrielsens storlek ska beaktas att det utländska kontrollmaterialet normalt kommer in till Skatteverket så sent att det inte kan användas som generellt avstämningsmaterial vid den årliga beskattningen. Vidare är kontrollmaterialet ofta av sådant slag att det inte kan användas vid en maskinell avstämning mot lämnade deklarationsuppgifter.

text: Det utländska kontrollmaterialet minskar således inte risken för skatteundandragande i samma omfattning som avstämningsuppgifter gör och det finns därför inte skäl att medge hel befrielse enbart av den anledningen att den oriktiga uppgiften framgår av kontrollmaterialet. Skatteverket anser därför att en rimlig nyansering av skattetillägget uppnås om skattetillägget sätts ned till hälften av ett fullt skattetillägg.

text: 4.3 Ersätter tidigare ställningstagande

text: Bedömningen i detta ställningstagande ersätter den bedömning som Skatteverket tidigare gjort i ställningstagandet ”Utländska kontrolluppgifter och skattetillägg” (dnr.

text: 131 458057-16/111

text: ). Det tidigare ställningstagande gäller dock för sådana utredningar av oriktig uppgift och skattetillägg som har påbörjats före publiceringen av detta ställningstagande.

text: 5 Exempel

text: 5.1 Exempel: Utländskt kontrollmaterial om avyttrade värdepapper

text: X har inte redovisat någon avyttring av värdepapper i sin deklaration. Av utländskt kontrollmaterial som kommer in till Skatteverket under september månad året efter beskattningsåret framgår att X har avyttrat värdepapper för 100 000 kr. Uppgifter om vilka värdepapper som avyttrats och anskaffningskostnaden för dessa saknas. Skatteverket påbörjar därefter en utredning som resulterar i att X kommer in med en beräkning av resultatet för avyttrade värdepapper.

text: Eftersom deklarationen helt saknar uppgifter om avyttrade värdepapper har X lämnat en oriktig uppgift och skattetillägg ska därför tas ut. Vid bedömningen om befrielse ska medges ska samtidigt beaktas att Skatteverket haft tillgång till utländskt kontrollmaterial som kan minska risken för ett skatteundandragande. I detta fall har kontrollmaterialet kommit in till Skatteverket inom ett år från utgången av beskattningsåret samtidigt som det vid en jämförelse med lämnade deklarationsuppgifter framgår att X har utelämnat avyttrade värdepapper. Det finns därför skäl att genom befrielse sätta ned skattetillägget till hälften. Att Skatteverket före beslutet måste göra en utredning för att kunna bestämma vinstens storlek har i detta fall ingen betydelse för frågan om befrielse ska medges.

text: 5.2 Exempel: Utländskt kontrollmaterial som underlag för avkastningsskatt

text: AB Y har inte redovisat något underlag för avkastningsskatt i sin deklaration. Av utländskt kontrollmaterial som kommer in till Skatteverket under november månad året efter beskattningsåret framgår att AB Y har kapitaltillgångar på ett utländskt konto. Efter utredning framkommer att kontot avser utländska kapitalförsäkringar för vilka avkastningsskatt ska betalas.

text: Eftersom deklarationen helt saknar uppgifter om att bolaget ska betala avkastningsskatt har en oriktig uppgift lämnats och skattetillägg ska därför tas ut. Nästa fråga blir om uppgifterna i kontrollmaterialet har minskat risken för ett skatteundandragande på sådant sätt att skattetillägget kan sättas ned genom befrielse. Enbart den omständigheten att det finns tillgångar på ett konto medför inte att den oriktiga uppgiften om avkastningsskatten framgår av kontrollmaterialet. Innan Skatteverket kan identifiera den oriktiga uppgiften krävs ytterligare utredning. Den oriktiga uppgiften kan därför inte sägas framgå av kontrollmaterialet på sådant sätt att risken för skatteundandragande har minskat. Det saknas därmed anledning att sätta ned skattetillägget genom befrielse.

text: 5.3 Exempel: Utländskt kontrollmaterial som kommer in till Skatteverket efter påbörjad utredning

text: Skatteverket har efter utredning beslutat att beskatta Z för utdelning som erhållits från annat land. Vidare har skattetillägg tagits ut. Före utgången av året efter beskattningsåret kommer det in ett utländskt kontrollmaterial till Skatteverket där det framgår att Z har erhållit utdelning med ett belopp som motsvarar Skatteverkets beskattningsbeslut. Om kontrollmaterialet hade varit tillgängligt för Skatteverket före utredningen hade den oriktiga uppgiften framgått av materialet och delvis befrielse skulle då ha medgivits. Att det utländska kontrollmaterialet kommer in till Skatteverket efter avslutad utredning innebär inte att befrielse ska medges eftersom kontrollmaterialet i sådant fall inte har bidragit till Skatteverkets utredning av den oriktiga uppgiften.

text: 6 Andra befrielsegrunder

text: Frågan om befrielse har i detta ställningstagande endast bedömts utifrån den omständigheten att Skatteverket har tillgång till utländskt kontrollmaterial.

text: I det enskilda fallet kan det även finnas andra skäl som motiverar befrielse.

text: 7 Skönsbeskattning

text: Ställningstagandet ska inte tillämpas vid skönsbeskattning på grund av att deklaration inte har lämnats.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-1052019

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

title: Bilförmån – rättelser av jämförbar bil för vissa miljöbilar

text: 1 Sammanfattning

text: För miljöbilar, dvs. bilar som helt eller delvis kan drivas med el eller vissa miljöbränslen, fastställer Skatteverket i allmänna råd och ställningstaganden vilka bilmodeller och priser som bör anses som närmast jämförbara bil vid beräkning av förmånsvärde.

text: I detta ställningstagande redovisas rättelser som berör bilmärkena Hyundai och Mini för tillverkningsår 2021.

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket fastställer årligen vissa underlag för beräkning av förmånsvärde för bilförmån, se bl.a. allmänna råden SKV A 2020:30. Med anledning av inkomna förtydliganden har behov av att rätta tidigare beslutade underlag för beräkning av förmånsvärde uppkommit för ett antal bilmodeller av olika märken.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Om en bil är utrustad med teknik för drift helt eller delvis med elektricitet eller med andra mer miljöanpassade drivmedel än bensin och diesel och bilens nybilspris därför är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska förmånsvärdet sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen, se 61 kap. 8 a § inkomst

text: skattelagen (1999:1229)

text: 4 Bedömning

text: Nedan anges hur inkomna rättelser bör tillämpas.

text: 4.1 Bilmärke Hyundai (tillverkningsår 2021)

text: För vissa modellvarianter av Hyundai ska justeringsbeloppet för tidigare angiven jämförbar bil reduceras med ytterligare 25 000 kr, jfr Skatteverkets ställningstagande Bilförmån – nya miljöbilar våren 2021, dnr

text: . Rättelserna innebär således sänkta förmånsvärden.

type: rad

type: tabell

text: 4.2 Bilmärke Mini

text: För vissa modellvarianter av Mini ska justeringsbeloppet för tidigare angiven jämförbar bil reduceras, jfr Skatteverkets ställningstagande Bilförmån – nya miljöbilar våren 2021, dnr

text: . Rättelserna innebär sänkta förmånsvärden.

text: 4.3 Information om rättelsen

text: Rutinen för bilförmånsberäkningen på skatteverket.se är uppdaterad med de rättade uppgifterna så att korrekta förmånsvärden kan beräknas.

text: Rättelserna innebär sänkningar av förmånsvärdena. Arbetsgivaren bör i förekommande fall lämna rättade individuppgifter för respektive månad för den anställde och begära motsvarande omprövning av arbetsgivaravgifterna.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-1054864

status: upphävt

title: Uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag och föreningar – självständigt bedriven verksamhet, mervärdesskatt

text: Nytt: 2025-11-26

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas, se Skatteverkets ställningstagande 2026-11-26, dnr

text: Nytt: 2023-05-31

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: En förutsättning för att mervärdesskatt ska tas ut vid försäljning av varor eller tjänster är att säljaren är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap. För att någon ska anses vara en sådan person ska denne självständigt bedriva en ekonomisk verksamhet.

text: Skatteverket anser att en styrelseledamot i ett aktiebolag, en ekonomisk eller en ideell förening (i fortsättningen bara förening) inte agerar i eget namn, för egen räkning och på eget ansvar när denne utför sitt styrelseuppdrag. En sådan verksamhet bedrivs inte självständigt i mervärdesskattehänseende.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ”Beskattningsbar person – uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag, mervärdesskatt”, 2020-10-09, dnr

text: . Ställningstagandet har kompletterats med en bedömning av styrelseuppdrag i föreningar. I fråga om styrelseuppdrag i aktiebolag innebär ställningstagandet inte någon ändring i sak.

text: 2 Frågeställning

text: Ställningstagande behandlar frågan om en styrelseledamot i ett aktiebolag eller en förening ska anses bedriva en verksamhet självständigt. Det gäller sådana aktiebolag som regleras i

text: aktiebolagslagen (2005:551)

text: , ABL. Exempel på särskilda former av ekonomiska föreningar är bland annat bostadsrättsföreningar och samfällighetsföreningar.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Bestämmelser

text: Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap i den utsträckning den beskattningsbara personen inte är befriad från skatt på omsättningen (

text: 1 kap. 1 § första stycket 1 mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML, jämför

text: artikel 2.1 a i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Med omsättning av tjänst förstås att en tjänst mot ersättning utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon (

text: 2 kap. 1 § tredje stycket 2

text: ML, jämför artikel 2.1 c i mervärdesskattedirektivet).

text: Med beskattningsbar person avses den som, oavsett på vilken plats, självständigt bedriver en ekonomisk verksamhet, oberoende av dess syfte eller resultat. Anställda och andra personer anses inte bedriva verksamhet självständigt i den mån de är bundna till en arbetsgivare av ett anställningsavtal eller av ett annat rättsligt förhållande som skapar ett anställningsförhållande vad avser arbetsvillkor, lön och arbetsgivaransvar. Med ekonomisk verksamhet avses varje verksamhet som bedrivs av en producent, en handlare eller en tjänsteleverantör, inbegripet gruvdrift och jordbruksverksamhet samt verksamheter inom fria och därmed likställda yrken. Utnyttjande av materiella eller immateriella tillgångar i syfte att fortlöpande vinna intäkter därav ska särskilt betraktas som ekonomisk verksamhet (

text: 4 kap. 1 §

text: ML, jämför artiklarna 9 och 10 i mervärdesskattedirektivet).

text: 3.2 Rättspraxis

text: Lokala uppbördsmän, som utses av kommunen vars skatter de driver in och som får en ersättning som består av en procentuell andel av de belopp som drivs in, har ansetts bedriva en ekonomisk verksamhet självständigt. Uppbördsmännen hade egna lokaler och egen personal. De tog inte emot någon lön och hade inte något anställningsavtal. Vad beträffar lönevillkoren förelåg det inte något anställningsförhållande eftersom uppbördsmännen tog den ekonomiska risken i sin verksamhet, såtillvida som den vinst de gjorde inte bara berodde på de indrivna skatterna, utan även på de utgifter de hade för personal och utrustning för verksamheten. Det avgörande kriteriet var det ansvar som var en följd av de avtal som uppbördsmännen upprättade vid utövandet av sin verksamhet samt deras ansvar för skador som orsakats tredje man när de inte verkade som representanter för kommunen (

text: , Ayuntamiento de Sevilla, punkterna 11, 13, 15-16).

text: En person som hyr ut fast egendom till ett enskilt bolag bildat enligt nederländsk rätt, i vilket personen är delägare, har ansetts bedriva uthyrningen självständigt. Det fanns inte något anställningsförhållande mellan bolaget och delägaren. Personen handlade i eget namn, för egen räkning och på eget ansvar även om han hade en ledande ställning i bolaget som var arrendator (

text: , Heerma, punkterna 18 och 22).

text: En fysisk person som utför samtliga arbetsuppgifter i ett skattskyldigt bolags namn och för detta bolags räkning har inte ansetts vara skattskyldig. Det fanns ett anställningsavtal mellan personen och bolaget i vilket den fysiska personen var ensam aktieägare, företagsledare och anställd (

text: , van der Steen, punkten 32).

text: I mervärdesskattedirektivet fastställs ett mycket vitt tillämpningsområde för mervärdesskatt. För att detta direktiv ska tillämpas enhetligt är det viktigt att de begrepp som definierar detta tillämpningsområde ges en självständig och enhetlig tolkning oberoende av de aktuella transaktionernas syfte eller resultat. De ord som används i artikel 9.1 i mervärdesskattedirektivet, bland annat orden ”den som”, ger begreppet beskattningsbar person en vid definition som fokuserar på självständigheten vid utövandet av en ekonomisk verksamhet. Det innebär att samtliga fysiska och juridiska personer, både offentligrättsliga och privaträttsliga, och till och med enheter som inte är egna rättssubjekt, vilka objektivt sett uppfyller villkoren i denna bestämmelse, anses vara beskattningsbara personer (

text: , Gmina Wroclaw, punkterna 26 och 28).

text: För att bedöma om en kommunal budgetenhet utövar den ekonomiska verksamheten självständigt ska det undersökas om enheten befinner sig i en underordnad ställning gentemot den kommun som enheten är knuten till. Om det finns en sådan underordnad ställning ska det kontrolleras om enheten bedriver verksamheten i eget namn, för egen räkning och på eget ansvar och själv står den ekonomiska risken för verksamheten. I de fall EU-domstolen har funnit att den aktuella verksamheten har bedrivits självständigt har det helt saknats ett hierarkiskt förhållande (

text: , Gmina Wroclaw, punkterna 33-34).

text: En ledamot i en stiftelses kontrollorgan har inte ansetts agera i eget namn, för egen räkning och på eget ansvar och inte heller stå den ekonomiska risken, även om denne inte till följd av något hierarkiskt anställningsförhållande var bunden till stiftelsens styrelse eller till stiftelsens kontrollorgan vid utövandet av verksamheten som ledamot i organet. Ledamöterna kunde inte enskilt utöva de befogenheter som hade tilldelats detta organ och de agerade för organets räkning och på dess ansvar. Ledamöterna hade inte heller något individuellt ansvar för de handlingar detta organ vidtog i samband med att det företrädde stiftelsen eller för de skador som orsakades tredje man i samband med att de utövade sin funktion. Till skillnad från en näringsidkare hade ledamoten inte något betydande inflytande över vare sig sina intäkter eller sina kostnader. Dessutom påverkades den ersättning som ledamoten tog emot inte direkt av att denna ledamot varit försumlig vid utövandet av sitt uppdrag eftersom en sådan försumlighet kunde leda till att ledamoten entledigades först efter det att ett särskilt förfarande hade iakttagits (

text: , IO, punkterna 41-44).

text: 3.3 Övriga bestämmelser och rättspraxis

text: Aktiebolag

text: Ett aktiebolag ska ha en styrelse med en eller flera ledamöter. Styrelsen ska utses av bolagsstämman. Bolagsstämman ska besluta om arvode och annan ersättning för styrelseuppdrag till var och en av styrelseledamöterna. En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. Ett uppdrag som styrelseledamot gäller till slutet av den första årsstämma som hålls efter det år då styrelseledamoten utsågs (8 kap. 1, 8, 10, 13 första stycket och 23 a §§ ABL).

text: Styrelsen svarar för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. Styrelsen ska fortlöpande bedöma bolagets och, om bolaget är moderbolag i en koncern, koncernens ekonomiska situation. Styrelsen ska se till att bolagets organisation är utformad så att bokföringen, medelsförvaltningen och bolagets ekonomiska förhållanden i övrigt kontrolleras på ett betryggande sätt. Om vissa uppgifter delegeras till en eller flera av styrelsens ledamöter ska styrelsen med omsorg och fortlöpande kontrollera om delegationen kan upprätthållas. Styrelsen är beslutsför, om mer än hälften av hela antalet styrelseledamöter eller det högre antal som föreskrivs i bolagsordningen är närvarande. Styrelsen företräder bolaget och tecknar dess firma. Styrelsen får bemyndiga en styrelseledamot, den verkställande direktören eller någon annan att företräda bolaget och teckna dess firma (8 kap. 4, 21 och 23 a och 35 och 37 §§ ABL).

text: Ansvaret som en styrelseledamot i ett aktiebolag har enligt lagstiftningen kan delas in i tre delar. Beskrivningen nedan är inte heltäckande.

text: Betalningsansvar: Styrelseledamöterna kan bli solidariskt betalningsskyldiga för t.ex. skatt eller avgift som inte har betalats (

text: 59 kap.

text: 21 §§

text: skatteförfarandelagen

text: [1995:1554]) och för vissa andra förpliktelser (

text: 25 kap. 18 §

text: ABL).

text: Skadeståndsansvar: Om en styrelseledamot skadar bolaget, aktieägare eller någon annan vid utövandet av sitt styrelseuppdrag kan ledamoten bli föremål för skadeståndsansvar (

text: 29 kap. 1 § första stycket

text: ABL).

text: Straffansvar: Exempelvis om förbjudna lån i aktiebolaget har tagits ut eller om aktiebok inte har förts kan det leda till straffansvar för styrelsens ledamöter (

text: 30 kap. 1 §

text: ABL).

text: Ekonomiska föreningar

text: En ekonomisk förening bildas genom att tre eller flera personer blir medlemmar i föreningen, antar stadgar och väljer styrelse och minst en revisor. Styrelsen väljs av föreningsstämman. Uppdrag som styrelseledamot i en ekonomisk förening får inte innehas av juridisk person. En styrelseledamots uppdrag gäller för den tid som har bestämts i stadgarna. Föreningsstämman ska besluta om arvode och annan ersättning till var och en av styrelseledamöterna för deras styrelseuppdrag (2 kap. 1 §, 7 kap. 6, 9, 12, 26 §§ lagen om ekonomiska föreningar [2018:672], EFL)

text: Styrelsen ska ansvara för föreningens organisation och förvaltningen av föreningens angelägenheter, fortlöpande bedöma föreningens och, om föreningen är en moderförening, koncernens ekonomiska situation och se till att föreningens organisation är utformad så att bokföringen, medelsförvaltningen och föreningens ekonomiska förhållanden i övrigt kontrolleras på ett betryggande sätt. Om vissa uppgifter delegeras till en eller flera av styrelsens ledamöter eller till andra ska styrelsen handla med omsorg och fortlöpande kontrollera om delegationen kan upprätthållas. Styrelsen är beslutsför, om mer än hälften av hela antalet styrelseledamöter, eller det högre antal som har bestämts i stadgarna, är närvarande. Styrelsen företräder föreningen och tecknar dess firma. Styrelsen får bemyndiga en styrelseledamot, den verkställande direktören eller någon annan att företräda föreningen och teckna dess firma (7 kap. 4, 21, 35 och 37 §§ EFL).

text: Ansvaret som en styrelseledamot i en ekonomisk förening har enligt lagstiftningen kan delas in i tre delar. Beskrivningen nedan är inte heltäckande.

text: Betalningsansvar: en företrädare för en juridisk person kan bli solidariskt betalningsskyldig för t.ex. skatt eller avgift som inte har betalats (

text: 59 kap.

text: 21 §§

text: skatteförfarandelagen

text: [2011:1244]) och för andra förpliktelser (17 kap. 19 § EFL).

text: Skadeståndsansvar: en styrelseledamot som uppsåtligen eller av oaktsamhet skadar föreningen när han eller hon utför sitt uppdrag ska ersätta skadan. Detsamma gäller om skadan tillfogas en medlem eller någon annan genom en överträdelse av denna lag, tillämplig lag om årsredovisning eller stadgarna (21 kap. 1 § EFL).

text: Straffansvar: Exempelvis om styrelsen uppsåtligen eller av oaktsamhet inte för en medlemsförteckning kan det leda till straffansvar för styrelsens ledamöter (22 kap. 1 § EFL).

text: Ideella föreningar

text: En styrelseledamot i en ideell förening kan bli solidariskt betalningsskyldig för t.ex. skatt eller avgift som inte har betalats (59 kap. 12-21 §§ SFL).

text: Det finns inte någon särskild lagstiftning om ideella föreningar. För att en förening ska anses som juridisk person ska den ha antagit stadgar och valt en styrelse som kan företräda föreningen mot tredje man. Stadgarna ska innehålla föreningens namn, ändamål och hur beslut i föreningens angelägenheter ska fattas (

text: NJA 1987 s. 394

text: Motivet till Högsta förvaltningsdomstolens praxis är att ett uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag bara får innehas av en fysisk person och är av personlig natur. För sådana uppdrag gäller således en stark presumtion för beskattning hos ledamoten redan på grund av uppdragets personliga karaktär. När det gäller ideella föreningar är frågan inte lagreglerad men samma krav följer av allmänna associationsrättsliga principer (jämför

text: prop. 2005/06:150 s. 144

text: ). Styrelseuppdragen är alltså även i dessa fall av personlig karaktär (

text: HFD 2021 ref. 9

text: , punkten 11).

text: 4 Bedömning

text: Frågan om en styrelseledamot i ett aktiebolag eller en förening ska anses bedriva en verksamhet självständigt i mervärdesskattehänseende eller inte är skild från den inkomstskatterättsliga bedömningen.

text: För att någon ska anses bedriva en verksamhet självständigt i mervärdesskattehänseende krävs att personen varken är bunden av ett rättsligt band som skapar ett anställningsförhållande eller befinner sig i en underordnad ställning.

text: 4.1.1 Anställningsförhållande

text: I följande två situationer är det fråga om ett anställningsförhållande.

text: Personen är bunden av ett muntligt eller skriftligt anställningsavtal.

text: Personen är bunden av ett annat rättsligt band som skapar ett anställningsförhållande vad gäller arbetsvillkor, lön och arbetsgivaransvar.

text: Ett uppdrag som ledamot i ett aktiebolags eller en förenings styrelse grundar sig inte på ett anställningsavtal. En sådan ledamot kan därmed inte ses som anställd i det bolag eller den förening vars styrelse denne är ledamot i. Även om det saknas en överenskommelse i form av ett anställningsavtal kan det finnas andra rättsliga band som skapar ett anställningsförhållande. Det som talar för att en styrelseledamot även saknar sådana band är att denne inte är bunden av några instruktioner från bolaget eller föreningen när det till exempel gäller förvaltningen av bolagets eller föreningens angelägenheter. Styrelsen styr inte heller över hur respektive ledamot ska utöva sitt uppdrag. En ledamot är fri att organisera formerna för sitt styrelsearbete och förväntas utöva sitt uppdrag på ett oberoende sätt i förhållande till övriga ledamöter i styrelsen.

text: Sammantaget innebär detta att en styrelseledamot vid utövandet av sitt styrelseuppdrag inte är bunden av några rättsliga band som skapar ett anställningsförhållande. Det faktum att en ledamot även är anställd som till exempel vd i det bolag eller den förening i vilken denne är styrelseledamot saknar betydelse. Avgörande för bedömningen av självständigheten är det rättsliga förhållandet som personen har ingått i egenskap av styrelseledamot.

text: 4.1.2 Underordnad ställning

text: Därefter ska en bedömning göras om ledamoten vid utövandet av styrelseuppdraget befinner sig i en underordnad ställning gentemot styrelsen, bolaget eller aktieägarna respektive föreningen eller medlemmarna.

text: En person anses inte befinna sig i en underordnad ställning om följande två förutsättningar är uppfyllda.

text: Personen bedriver verksamheten i eget namn, för egen räkning och på eget ansvar.

text: Personen står själv den ekonomiska risken för verksamheten.

text: För att en ledamot i ett aktiebolags eller en förenings styrelse ska anses bedriva en verksamhet i eget namn, för egen räkning och på eget ansvar ska denne ensam kunna utöva de befogenheter som har tilldelats styrelsen. Om ledamoten saknar ett individuellt ansvar för de handlingar som styrelsen vidtar eller för de skador som orsakas tredje man i samband med att ledamoten utövar sin funktion anses ledamoten inte agera på eget ansvar.

text: Ett styrelseuppdrag i ett aktiebolag eller en förening innebär en skyldighet för ledamoten att omsorgsfullt och lojalt uppfylla sina förpliktelser. Med uppdraget följer dock inte en rätt för ledamoten att ensam utöva de befogenheter som en styrelse har, även om en styrelse kan delegera vissa uppgifter till en enskild ledamot. Det är normalt styrelsen som svarar för förvaltningen av bolagets eller föreningens angelägenheter. I sådant fall är det också styrelsen som är beslutsför. Det innebär enligt Skatteverkets uppfattning att en enskild styrelseledamot inte kan anses agera i eget namn, för egen räkning och på eget ansvar vid utövandet av styrelseuppdraget.

text: Ett styrelseuppdrag kan visserligen innebära ett visst personligt ansvar för ledamoten som till exempel att denne kan bli betalningsansvarig för bolagets eller föreningens skatter och avgifter. Även om ett styrelseuppdrag innebär ett visst personligt ansvar för ledamoten medför inte det att denne ska anses ha ett individuellt ansvar för alla handlingar som styrelsen vidtar.

text: Eftersom en styrelseledamot inte bedriver verksamheten i eget namn, för egen räkning och på eget ansvar saknas anledning att bedöma om den andra förutsättningen - om ledamoten själv står den ekonomiska risken – är uppfylld. Det betyder att en styrelseledamot får anses befinna sig i en underordnad ställning. Verksamheten bedrivs därmed inte självständigt.

text: Vid bedömningen av om styrelseledamoten är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap saknas anledning att pröva om rekvisitet ekonomisk verksamhet är uppfyllt mot bakgrund av att verksamheten inte bedrivs självständigt.

text: Det innebär att en ledamot i ett aktiebolags eller en förenings styrelse inte är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap. Det gäller allt arbete som sker inom ramen för styrelseuppdraget och även om styrelseledamoten självständigt bedriver en annan verksamhet vid sidan av styrelseuppdraget. Mervärdesskatt ska inte tas ut på styrelsearvodet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-105664

title: Registrering i folkbokföringen av uppgifter om identitet, familj m.m. med stöd av handlingar från Somalia

text: Nytt: 2021-11-02

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2021-11-01, dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: Den somaliska staten har endast kontroll över en begränsad del av Somalia. Den somaliska administrationen är svag med begränsad kapacitet och korruptionen är mycket hög. Bedrägerier förekommer vid utfärdande av handlingar som sedan ligger till grund för utfärdandet av pass och andra identitetshandlingar. I Somalia finns inget civilregister där födslar, dödsfall eller familjerättsliga förhållanden kan registreras. Det är därmed oklart vilket underlag som används för att utfärda födelsebevis, dödsattester, civilståndshandlingar, pass och andra identitetshandlingar.

text: Enligt Skatteverkets bedömning har handlingar utfärdade av somaliska myndigheter och domstolar ett lågt bevisvärde eftersom det varken går att bedöma handlingarnas formella riktighet eller det materiella innehållet. Skatteverket anser därför att handlingar som är utfärdade av myndigheter i Somalia normalt inte styrker en persons identitet, en födelse, ett dödsfall, en civilståndsuppgift eller en relation till make, barn eller föräldrar. Någon registrering eller ändring av personuppgifter med stöd av somaliska handlingar kan därför normalt inte ske i folkbokföringen.

text: När en person flyttar till Sverige första gången kan Skatteverket i viss utsträckning registrera personuppgifter i folkbokföringen även om uppgifterna inte har styrkts med godtagbara handlingar, om sökanden har gjort det sannolikt att uppgifterna är korrekta.

text: 2 Frågeställning

text: Kan en somalisk passhandling eller andra handlingar som är utfärdade av somalisk myndighet styrka en persons identitet eller uppgift om t.ex. födelse, dödsfall, civilstånd eller relation till make, barn eller föräldrar vid begäran om registrering eller ändring i folkbokföringen?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Bakgrund

text: Efter inbördeskriget 1988-1991 slutade den somaliska staten att fungera. Det innebär att statens funktioner såsom polis, domstolsväsende och administration upphörde att fungera. Idag är Somalia indelat i tre större områden: södra och centrala Somalia, Somaliland och Puntland. Somaliland utropade sin självständighet redan 1991 och har sedan dess de facto fungerat som en självständig stat. Somaliland är inte internationellt erkänd som stat och betraktas därmed som en del av Federala Republiken Somalia (Somalia). Även Puntland som utropade sin autonomi 1998 betraktas som en del av Somalia. (Migrationsverket, Somalia – Folkbokföring, medborgarskap och identitetshandlingar, 2019-04-09, s. 5-6, Lifos dokumentnummer 43039).

text: Numera pågår en återuppbyggnad av den somaliska staten, bland annat genom att delstater har bildats. Dessa delstater har dock begränsad kontroll över sitt territorium. De styrande i Somaliland har kontroll över större delen av det territorium som de gör anspråk på. I Puntland samt i södra och centrala Somalia är situationen mera komplex. I Mogadishu och de flesta större städer har den militanta islamiska organisationen Al-Shabaab inte längre någon kontroll, även om de har närvaro. Al-Shabaab har dock fortsatt kontroll över stora områden på landsbygden. I södra och centrala Somalia finns det stora områden där det är oklart vem som kontrollerar området. I de områden som Al-Shabaab kontrollerar fungerar inte den somaliska administrationen utan Al-Shabaab har en egen administration, bland annat egna domstolar (Migrationsverket, Somalia – Folkbokföring, medborgarskap och identitetshandlingar, 2019-04-09, s. 6, Lifos dokumentnummer 43039).

text: I Somalia är korruptionen mycket hög och landet rankades 2018 som ett av världens mest korrupta länder av Transparency International. Korruptionen i Somalia genomsyrar alla delar av samhället eftersom det saknar resurser och administrativ kapacitet, har svaga ledarstrukturer och begränsade möjligheter att betala ut löner till offentligt anställda. Det finns stora brister i förtroendet för identifieringssystemet i Somalia där bedrägerier förekommer, framförallt i processen med utfärdande av dokument som sedan ligger till grund för utfärdande av pass och identitetshandlingar (Migrationsverket, Somalia – Folkbokföring, medborgarskap och identitetshandlingar, 2019-04-09, s. 34, Lifos dokumentnummer 43039 och Migrationsverket, Somalia – Rätts- och säkerhetssektorn, 2019-07-01, s. 10, Lifos dokumentnummer 43334).

text: Det finns inget enhetligt rättssystem i Somalia, vilket gör att rättstillämpningen inte är enhetlig. De rättsliga ramverken följer traditionerna i italiensk och brittisk civilrätt samt sedvanerätt (xeer) och shariarätt. (Migrationsverket, Somalia – Rätts- och säkerhetssektorn, 2019-07-01, s. 7, Lifos dokumentnummer 43334).

text: Sedan 1991 saknas det ett nationellt civilregister i Somalia. Det somaliska samhället har i princip sedan dess varit dokumentslöst. Enligt Unicef har inte några födslar registrerats i södra och centrala Somalia samt i Puntland under åren 2010-2015. Under samma period har endast tre procent av födslarna registrerats i Somaliland. En anledning till detta är att mer än 90 procent av alla födslar i Somalia sker i hemmet. I den mån det förekommer register över födslar i Somalia så förs de manuellt i pappersform, hos myndigheter såsom bland annat Ministry of Health, Central Bureau of Statistics och Ministry of Interior. Det saknas även civilregister för registrering av dödsfall, vigslar och skilsmässor. Domstolar i Somalia kan dock utfärda vigselbevis med stöd av skriftliga äktenskapskontrakt (Migrationsverket, Somalia – Folkbokföring, medborgarskap och identitetshandlingar, 2019-04-09, s. 13-14, Lifos dokumentnummer 43039, Norge Landinfo, Somalia: Ektenskap og skilsmisse, 2018-06-14, s. 16, Lifos dokumentnummer 41844 och Norge Landinfo, Somalia: Identitetsdokumenter, sivilregistrering og offentlig forvaltning, 2020-03-06, s. 19, Lifos dokumentnummer 44091).

text: I september 2014 startade Somalilands Inrikesministerium ett digitalt system för registrering av personuppgifter. Uppgifterna i det digitala systemet används bl.a. vid utfärdande av id-kort och pass. Det digitala systemet är regionalt för Somaliland och inte en del av den registrering av personuppgifter som sker i Somalia. Eftersom Somaliland varken har erkänts av Somalia eller internationellt så saknar handlingar utfärdade i Somaliland officiell status (Migrationsverket, Somalia – Folkbokföring, medborgarskap och identitetshandlingar, 2019-04-09, s. 14-15 och 31, Lifos dokumentnummer 43039).

text: 3.1.2Somaliska passhandlingar

text: I Somalia är det endast Direktoratet för Immigration och Naturalisation (IND) tillhörande Inrikesministeriet som har rätt att utfärda pass. Alla ansökningar om pass behandlas av IND centralt i Mogadishu och passen har sedan 2010 blå pärm samt är maskinläsbara. Sedan 2014 är passen även biometriska. Vi ansökan om pass krävs personlig inställelse hos myndigheten eller somalisk ambassad. Den sökande måste bland annat visa upp identitetskort eller medborgarskapsbevis och födelsebevis. (Migrationsverket, Somalia – Folkbokföring, medborgarskap och identitetshandlingar, 2019-04-09, s. 26-28 och 32, Lifos dokumentnummer 43039 och Norge Landinfo, Somalia: Identitetsdokumenter, sivilregistrering og offentlig forvaltning, 2020-03-06, s. 22-25, Lifos dokumentnummer 44091).

text: 3.2 Lagstiftning

text: Enligt

text: 1 § folkbokföringslagen (1991:481)

text: innebär folkbokföring fastställande av en persons bosättning samt registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden som enligt lagen (

text: ) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet, FdbL, får förekomma i folkbokföringsdatabasen.

text: Av förarbetena (

text: prop. 1994/95:94 s 14

text: f.) framgår att registreringen i folkbokföringen även omfattar en viss prövning av uppgifterna. För att ett utdrag ur folkbokföringen ska kunna lämnas i syfte att styrka en uppgift om vigsel, födelse eller dödsfall måste uppgifternas riktighet ha fastställts.

text: Av 2 kap. 3 § första stycket 2, 3, 8, 9, 10 och 13 FdbL framgår att Skatteverket i folkbokföringsdatabasen får behandla uppgifter om namn, födelsetid, medborgarskap, civilstånd, relationer till make, barn och föräldrar samt avregistrering från folkbokföringen p.g.a. exempelvis dödsfall för de ändamål som anges i 1 kap 4 § FdbL. En grundläggande princip vid behandling av personuppgifter är att uppgifterna ska vara riktiga och om nödvändigt uppdaterade (artikel 5.1 d EU:s dataskyddsförordning). I FdbL finns bestämmelser som kompletterar EU:s dataskyddsförordning (1 kap. 2 § FdbL).

text: Av

text: 37 § förvaltningslagen (2017:900)

text: , FL, framgår att Skatteverket får ändra ett beslut i folkbokföringen om det är felaktigt på grund av att det tillkommit nya omständigheter eller av någon annan anledning. Ett gynnande beslut får bara ändras till nackdel för enskild part under vissa förutsättningar. Skatteverket ska dessutom enligt

text: 38 §

text: FL ändra ett beslut som anses vara uppenbart felaktigt i något väsentligt hänseende på grund av att det tillkommit nya omständigheter eller av någon annan anledning. En förutsättning är att beslutet kan ändras snabbt och enkelt utan att det blir till nackdel för någon enskild part. Ett beslut ändras enligt 37 § och 38 § FL efter begäran av den enskilde eller på eget initiativ av Skatteverket.

text: 3.3 Rättsfall

text: HFD 2019 ref 9

text: Stabiliteten när det gäller registrerade identitetsuppgifter i folkbokföringen är av så central betydelse att beviskravet för att ändra sådana uppgifter måste vara högt. För att få bifall till en begäran om ändring av registrerade identitetsuppgifter måste den enskilde presentera bevisning som innebär att det klart framgår att de nya uppgifterna är riktiga. Vid bevisvärderingen ska beaktas om den enskilde på ett tillfredsställande sätt kan förklara varför de tidigare uppgifterna lämnats samt i vilka avseenden eventuella handlingar och annan bevisning som åberopats till stöd för dem är felaktiga.

text: RÅ 2000 not. 122

text: Skatteverket ska som registreringsmyndighet inte göra någon självständig långtgående prövning av uppgifter som ska registreras i folkbokföringen, då det är fråga om massärenden. Skatteverket har vid registrering i flertalet fall att utgå från lätt konstaterbara fakta. Om registreringsunderlaget är bristfälligt eller oklarheter förekommer bör någon registrering inte ske.

text: KR i Sundsvall 2018-04-27, mål nr 298-18

text: En man ansökte om att registrera sin maka som avliden i folkbokföringen. Mannen visade till stöd för ansökan upp ett dödsbevis utfärdat av ett sjukhus i Somalia och ett intyg utfärdat av somalisk polis samt intyg om dödsfallet från andra personer som varit närvarande vid händelsen. Det åberopade dödsbeviset var utfärdat i nära anslutning till dödsfallet. Kammarrätten slår fast att uppgifter i handlingar som utfärdats i Somalia har mycket låg tillförlitlighet. Enligt kammarrättens bedömning kan varken åberopade handlingar enskilt eller sammantaget styrka dödsfallet.

text: KR i Göteborg 2013-11-25, mål nr 1086-13

text: En ställföreträdare för ett barn ansökte om ändring av födelsetid för barnet från den 31 juli 1995 till den 30 juni 1997. Till stöd för ansökan uppvisades ett födelsebevis utfärdat av somaliska ambassaden i Etiopien den 22 mars 2012, i vilket födelsetiden angavs till den 30 juni 1997 och en medicinsk åldersbedömning som angav att barnet var cirka två år yngre än den registrerade födelsetiden. Kammarrätten fann, mot bakgrund av vad som är upplyst om tillförlitligheten av somaliska identitetshandlingar och liknande, att det åberopade födelsebeviset inte ensamt anses ge tillräckligt stöd för bedömningen att den registrerade födelseuppgiften i folkbokföringen är felaktig och den önskade är riktig. Födelsebeviset styrker dock tillsammans med övrig stödbevisning, bl.a. den medicinska åldersbedömningen, att födelsetiden den 30 juni 1997 är riktig.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Allmänt

text: Skatteverkets folkbokföring ska tillgodose samhällets behov av basuppgifter om en persons bosättning, identitet, familj m.m. och måste därför innehålla korrekta uppgifter. Det ställs därför höga krav på att de uppgifter som ska registreras är tillförlitliga. För att Skatteverket ska kunna bedöma om en handling är formellt och materiellt riktig, måste handlingen visas upp i original eller som vidimerad kopia.

text: Det är sökanden som begär registrering eller ändring av uppgifter i folkbokföringen som har bevisbördan för att det förhållande som önskas registrerat faktiskt föreligger. Det är inte tillräckligt att sökanden gör ett visst förhållande sannolikt utan det måste vara styrkt, normalt genom uppvisande av godtagbara officiella handlingar. När Skatteverket inte kan bedöma om en handling är utfärdad av behörig myndighet i en annan stat eller om handlingens innehåll är riktigt så ankommer det på den sökande att visa detta. Det kan t.ex. ske genom att sökanden begär att utrikesdepartementet i den utländska staten intygar att handlingen är utfärdad av behörig tjänsteman på den aktuella myndigheten (legalisering).

text: Skatteverkets handläggning är i många fall av summarisk karaktär. Vid begäran om registrering eller ändring av en födelse, ett dödsfall, ett civilstånd eller en relationsuppgift kan Skatteverket som registreringsmyndighet inte göra någon självständig långtgående prövning av de uppgifter som ska registreras. Utgångspunkten är istället att Skatteverkets bedömning ska utgå från lätt konstaterbara fakta. I de fall registreringsunderlaget är bristfälligt eller det förekommer oklarheter ska någon registrering inte ske (

text: RÅ 2000 not 122

text: 4.2 Skatteverkets bedömning av handlingar från Somalia

text: Den somaliska staten har endast kontroll över en begränsad del av Somalia. Somaliland har kontroll över större delen av sitt territorium, men stora områden av Somalia, främst på landsbygden kontrolleras av Al-Shabaab. Somalias administration är svag med begränsad kapacitet och korruptionen är mycket hög. Bedrägerier förkommer vid utfärdande av handlingar som sedan ligger till grund för utfärdande av pass och andra identitetshandlingar. I Somalia finns inget civilregister där födslar, dödsfall eller familjerättsliga förhållanden kan registreras. Det är därmed oklart vilket underlag som använts för att utfärda födelsebevis, dödsattester, civilståndshandlingar, pass och andra identitetshandlingar.

text: Enligt Skatteverkets bedömning får de rådande förhållandena i Somalia anses innebära mycket stor påverkan på och osäkerhet kring myndigheternas och den administrativa förvaltningens funktion i landet. Det är därmed inte möjligt för Skatteverket att avgöra om en uppvisad somalisk handling är tillförlitlig.

text: Skatteverket bedömer att handlingar utfärdade av somaliska myndigheter och domstolar normalt har ett lågt bevisvärde eftersom det varken går att bedöma handlingarnas formella riktighet eller det materiella innehållet. Det finns heller ingen fungerande behörig myndighet i Somalia som kan legalisera officiella handlingar.

text: När en person flyttar till Sverige första gången kan Skatteverket i viss utsträckning registrera personuppgifter i folkbokföringen även om uppgifterna inte har styrkts med godtagbara handlingar. Det gäller endast om sökanden gjort sannolikt att uppgifterna är korrekta.