identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-3199575

text: 1 Sammanfattning

text: Vilken artikel i OECD:s modellavtal som är tillämplig på ersättning i samband med ett aktiebolags likvidation och vid inlösen eller återköp av aktier framgår inte uttryckligen av avtalstexten. När det saknas en definition av ett begrepp får det, om inte sammanhanget föranleder annat, anses ha den betydelse det har skatterättsligt i den tillämpande staten (den allmänna tolkningsregeln). Vilken artikel i skatteavtal som är tillämplig för Sveriges del beror därför på om ersättningen enligt intern rätt innebär en avyttring eller en utdelning.

text: Om ersättningen både omfattas av IL och KupL anser Skatteverket att KupL har företräde som speciallagstiftning.

text: Skatteverket anser att en begränsat skattskyldig fysisk person ska beräkna sin anskaffningskostnad enligt samma principer som en obegränsat skattskyldig ska beräkna sitt omkostnadsbelopp på samma aktier. Den som ska göra avdrag för kupongskatt får därför beakta omkostnadsbeloppet redan vid utbetalningen om information om rätt belopp finns hos denna.

text: Enligt utdelningsartikeln i modellavtalet begränsas källstatens beskattning av fysiska personer till högst 15 procents skatt av utdelningens bruttobelopp. Skatteverket anser att utdelningens bruttobelopp ska anses vara den del av ersättningen som överstiger omkostnadsbeloppet.

text: En begränsat skattskyldig fysisk person har med stöd av EU-rätten, rätt till nedsättning av det beskattningsbara beloppet till fem sjättedelar när utdelningen till en obegränsat skattskyldig person skulle ha tagits upp till fem sjättedelar enligt

text: 42 kap. 15 a §

text: IL.

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstagande ”Beskattning av ersättning vid ett bolags likvidation samt vid inlösen och återköp av aktier när mottagaren är en fysisk person som har hemvist i utlandet enligt skatteavtal”, dnr

text: 202 180706-19/111

text: . Det nya ställningstagandet behandlar även situationen att inlösenaktier tilldelas och följderna av detta vid skatteavtalstillämpningen fr.o.m. beskattningsåret 2025.

text: 2 Frågeställning

text: Ersättning till en fysisk person i samband med ett aktiebolags likvidation samt inlösen och återköp av aktiebolagets aktier beskattas olika enligt intern rätt beroende på om mottagaren är obegränsat eller begränsat skattskyldig. En begränsat skattskyldig fysisk person kan också vara skattskyldig både enligt

text: 3 kap. 19 §

text: IL och 2 § andra stycket KupL. Frågor har därför ställts om vilken intern lagstiftning som ska tillämpas och om den interna beskattningen påverkar fördelningen av beskattningsrätten enligt skatteavtal.

text: Om det är fråga om ersättning till en begränsat skattskyldig fysisk person när ett svenskt aktiebolag likvideras, löser in eller återköper aktier så begränsas det belopp som kan beskattas av KupL och skatteavtal. Vilket belopp får beskattas? Ska anskaffningskostnaden beaktas redan i samband med utbetalningen eller först vid en ansökan om återbetalning av kupongskatt? Slutligen har fråga ställts om även den som beskattas enligt KupL har rätt till nedsättning av det beskattningsbara beloppet till fem sjättedelar när det gäller utdelning på andelar i ett onoterat aktiebolag.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Inkomstskattelagen

text: När ett aktiebolag har trätt i likvidation anses aktier och andra värdepapper som bolaget har gett ut vara avyttrade (

text: 44 kap. 7 § inkomstskattelagen

text: [1999:1229], IL). Detsamma gäller inlösen och återköp som sker utan att inlösenaktier tilldelas (

text: RÅ 1997 ref. 43

text: II och

text: RÅ 2000 not. 209

text: Tilldelas inlösenaktier i samband med ett inlösen- eller återköpsförfarande ska ersättningen beskattas som utdelning. Utdelningsbeloppet är detsamma som inlösenbeloppet. Med inlösenaktie avses en aktie som utan valmöjlighet för aktieägaren ska lösas in eller förvärvas av aktiebolaget för en viss ersättning (

text: 42 kap. 17 a §

text: IL).

text: Enligt IL är en begränsat skattskyldig fysisk person skattskyldig bl.a. för kapitalvinst på delägarrätter om personen vid något tillfälle under det kalenderår då avyttringen sker eller under de föregående tio kalenderåren har varit bosatt i Sverige eller stadigvarande vistats här (den s.k. tioårsregeln). Skattskyldigheten gäller oavsett i vilket inkomstslag kapitalvinsten ska tas upp (3 kap. 19 § första stycket och 48 kap. 2 § IL).

text: Delägarrätter som getts ut av ett utländskt företag omfattas bara av tioårsregeln om de förvärvats under tiden som den skattskyldiga har varit obegränsat skattskyldig i Sverige och delägarrätter som har ersatt dessa ska anses förvärvade vid samma tidpunkt som det ursprungliga förvärvet. Om det är fråga om svenska delägarrätter som har ersatts av utländska delägarrätter så gäller huvudregeln i

text: 3 kap. 19 § första stycket

text: IL (3 kap. 19 § fjärde och femte styckena IL).

text: Utdelning och kapitalvinst på onoterade andelar ska tas upp till fem sjättedelar (

text: 42 kap. 15 a §

text: IL.

text: Kupongskattelagen

text: En begränsat skattskyldig fysisk person är skattskyldig för utdelning på svenska aktier enligt

text: och

text: 4 §§

text: kupongskattelagen (1970:624)

text: , KupL. Som utdelning avses enligt 2 § andra stycket KupL även, i de delar som är relevanta här,

text: återbetalning till aktieägarna vid minskning av aktiekapitalet eller reservfonden enligt

text: 20 kap. 1 § första stycket 3

text: eller

text: 35 § 3

text: aktiebolagslagen

text: om inte annat anges i tredje stycket (andra stycket 1)

text: utskiftning vid bolagets likvidation enligt

text: 25 kap. 38 § aktiebolagslagen

text: (andra stycket 2)

text: utbetalning till aktieägare vid bolagets förvärv av egna aktier genom ett förvärvserbjudande som har riktats till samtliga aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag om inte annat anges i tredje stycket (andra stycket 3)

text: tilldelning av inlösenaktier till aktieägarna i samband med att ett aktiebolag minskar aktiekapitalet för återbetalning till aktieägarna med indragning av aktier eller förvärvar egna aktier, om tilldelningen inte görs i utbyte mot aktier i bolaget (andra stycket 7)

text: Av 2 § tredje stycket KupL framgår att med utdelning avses dock inte en återbetalning eller utbetalning enligt andra stycket 1 eller 3 som görs när inlösenaktier löses in eller förvärvas, om tilldelningen av de inlösenaktier som löses in eller förvärvas anses som utdelning enligt andra stycket 7. Kupongskatt på sådan utdelning som avses i andra stycket 7 ska tas ut på den ersättning som ska betalas till aktieägarna när inlösenaktierna löses in eller förvärvas av bolaget och det redan vid tilldelningen (2 § fjärde stycket KupL).

text: Om kupongskatt har innehållits för någon som inte är skattskyldig eller har kupongskatt innehållits med högre belopp än vad som får tas ut enligt skatteavtal har den utdelningsberättigade rätt till återbetalning. Återbetalning kan också göras vid likvidation, inlösen och återköp av aktier (27 § första och andra styckena KupL). Vid återbetalning i samband med likvidation, och vid inlösen och återköp av aktier utan tilldelning av inlösenaktier, ska underlaget för kupongskatt beräknas på ett belopp som motsvarar skillnaden mellan ersättningen till aktieägaren och anskaffningskostnaden för aktierna (27 § tredje stycket KupL).

text: 3.3 Skatteavtal

text: I artikel 3 punkt 2 av OECD:s modellavtal, modellavtalet, finns den allmänna tolkningsregeln som innebär att när en avtalsslutande stat tillämpar avtalet ska varje uttryck som inte definierats i avtalet, och om inte sammanhanget föranleder annat, ha den betydelse som uttrycket har vid denna tidpunkt enligt den statens lagstiftning i fråga om sådana skatter på vilka avtalet tillämpas. Den betydelse som uttrycket har enligt tillämplig skattelagstiftning i den staten äger företräde framför den betydelse uttrycket ges i annan lagstiftning i den staten. I artikel 10 punkt 2 b av modellavtalet anges att utdelning får beskattas i den stat där det utdelande bolaget har hemvist men skatten får inte överstiga 15 procent av utdelningens bruttobelopp.

text: I artikel 10 punkt 3 definieras begreppet utdelning: ”The term ”dividends” as used in this Article means income from shares, “jouissance” shares or “jouissance” rights, mining shares, founders shares or other rights, not being debt-claims, participating in profits, as well as income from other corporate rights which is subjected to the same taxation treatment as income from shares by the State of which the company making the distribution is a resident.”

text: Av punkt 28 av kommentaren till artikel 10 avseende utdelning framgår följande: Payments regarded as dividends may include not only distributions of profits decided by annual general meetings of shareholders, but also other benefits in money or money’s worth, such as bonus shares, bonuses, profits on a liquidation or redemption of shares (see paragraph 31 of the Commentary on Article 13) and disguised distributions of profits. The reliefs provided in the Article apply so long as the State of which the paying company is a resident taxes such benefits as dividends. It is immaterial whether any such benefits are paid out of current profits made by the company or are derived, for example, from reserves, i.e. profits of previous financial years. Normally, distributions by a company which have the effect of reducing the membership rights, for instance, payments constituting a reimbursement of capital in any form whatever, are not regarded as dividends.

text: Enligt artikel 13 punkt 5 beskattas överlåtelse av andelar endast i den stat där överlåtaren har hemvist. När en överlåtelse ska anses ha skett anges inte i avtalet. Detta följer i stället av intern rätt i respektive stat.

text: Följande sägs i punkt 31 av kommentaren till artikel 13: If shares are alienated by a shareholder in connection with the liquidation of the issuing company or the redemption of shares or reduction of paid-up capital of that company, the difference between the proceeds obtained by the shareholder and the par value of the shares may be treated in the State of which the company is a resident as a distribution of accumulated profits and not as a capital gain. The Article does not prevent the State of residence of the company from taxing such distributions at the rates provided for in Article 10: such taxation is permitted because such difference is covered by the definition of the term “dividends” contained in paragraph 3 of Article 10 and interpreted in paragraph 28 of the Commentary relating thereto, to the extent that the domestic law of that State treats that difference as income from shares.

text: HFD 2012 ref. 20

text: Högsta förvaltningsdomstolen har funnit att kapitalvinst på grund av likvidation av ett peruanskt bolag omfattades av artikeln om kapitalvinst i det då gällande skatteavtalet. Av domskälen framgår att det inte var möjligt att enligt tolkningsregeln bestämma de avtalsslutande staternas avsikt och att ledning därför fick sökas i den interna rätten. Enligt svensk rätt gäller att andelar i ett företag anses avyttrade om företaget träder i likvidation.

text: HFD 2015 ref. 24

text: I ett överklagat förhandsbesked skulle en begränsat skattskyldig fysisk person med hemvist i Schweiz få en återbetalning från ett bolag hemmahörande i Luxemburg med anledning av inlösen av kvalificerade andelar i bolaget. En begränsat skattskyldig fysisk person är skattskyldig för kapitalvinst på bl.a. delägarrätter om han vid något tillfälle under det kalenderår då avyttringen sker eller under de föregående tio kalenderåren har varit bosatt i Sverige eller stadigvarande vistats här (

text: 3 kap. 19 §

text: IL).

text: För utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag finns särskilda regler i

text: 57 kap.

text: IL. Dessa innebär bl.a. att som utdelning behandlas även vinst vid minskning av aktiekapital med indragning av aktier och vinst vid överlåtelse till ett aktiebolag av dess egna aktier. Skatterättsnämnden ansåg att det förhållandet att vinst vid inlösen av kvalificerade andelar ska behandlas som utdelning vid tillämpning av 57 kap. inte ändrade bedömningen att det var fråga om kapitalvinst.

text: Skatterättsnämnden ansåg att det inte med säkerhet gick att bestämma under vilken artikel i skatteavtalet med Schweiz som vinst vid inlösen av kvalificerade andelar skulle hänföras. Enligt artikel 3 § 2 i avtalet får därför ledning sökas i den interna rätten. Vinst vid inlösen av kvalificerade andelar är en kapitalvinst på grund av avyttring av andelarna. Uttrycket vinst på grund av avyttring av aktie eller annan andel eller rättighet i bolag i artikel 13 § 4 i skatteavtalet får därmed anses innefatta även vinst som uppkommer vid inlösen av kvalificerad andel. Vinsten skulle därför hänföras till realisationsvinst. Högsta förvaltningsdomstolen gjorde samma bedömning som Skatterättsnämnden och fastställde förhandsbeskedet.

text: Förhandsbesked den 21 juni 2005, dnr 38/05/D

text: I ett förhandsbesked ägde sökanden samtliga aktier i ett schweiziskt bolag. Bolaget skulle likvideras. I Sverige behandlas likvidationen som en avyttring av aktierna enligt

text: 44 kap. 7 §

text: IL. I Schweiz beskattas ersättning på grund av likvidationen som utdelning och källskatt tas ut med 15 procent. Frågan var om sökanden enligt skatteavtalet hade rätt till avräkning av den schweiziska skatten. Av förhandsbeskedet framgår att med utdelning avses enligt artikel 10 § 3 i det schweiziska avtalet bl.a. inkomst av aktier. Därmed förstås enligt kommentaren till modellavtalet bl.a. vinst vid likvidation (jfr punkt 28 av kommentaren till artikel 10 och punkt 31 av kommentaren till artikel 13). Med hänsyn härtill fann nämnden att inkomsten enligt avtalet skulle behandlas som utdelning och att sökanden därför var berättigad till avräkning för den schweiziska skatten enligt artikel 25. Förhandsbeskedet överklagades inte.

text: 4 Bedömning

text: Vilken artikel i modellavtalet som är tillämplig på ersättning i samband med ett aktiebolags likvidation och vid inlösen eller återköp av aktier framgår inte uttryckligen av avtalstexten. Av den allmänna tolkningsregeln i modellavtalet framgår att när det saknas en definition av ett begrepp får det, om inte sammanhanget föranleder annat, anses ha den betydelse det har enligt skattelagstiftningen i den tillämpande staten och det får därför styra vilken av artiklarna som är tillämplig i det enskilda fallet (artikel 3 punkt 2). Detta synsätt stöds även av rättspraxis (jfr

text: HFD 2012 ref. 20

text: och

text: HFD 2015 ref. 24

text: 4.1 Likvidation

text: En obegränsat skattskyldig fysisk person som får en ersättning i samband med ett aktiebolags likvidation anses ha avyttrat andelarna (

text: 44 kap. 7 §

text: IL). Skatteverket anser därför att artikeln om kapitalvinst (artikel 13) ska tillämpas om det aktuella skatteavtalets lydelse överensstämmer med den i modellavtalet.

text: En begränsat skattskyldig fysisk person är skattskyldig enligt KupL för ersättning i samband med ett svenskt aktiebolags likvidation (2 § andra stycket 2 KupL). Om händelsen inträffar inom tio år efter det år då personen upphörde att vara bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige kan inkomsten även vara skattepliktig enligt tioårsregeln (

text: 3 kap 19 §

text: IL). Skatteverket anser att KupL har företräde som speciallagstiftning (lex specialis) och därför ska tillämpas. Skatteverket anser att detta innebär att artikeln om utdelning (artikel 10) ska tillämpas om det aktuella skatteavtalets lydelse överensstämmer med modellavtalet. Om en begränsat skattskyldig fysisk person får en ersättning i samband med ett utländskt bolags likvidation är däremot inte KupL tillämplig. Det innebär att det är fråga om en avyttring enligt IL om tioårsregeln är tillämplig (

text: 3 kap. 19 §

text: 4.2 Inlösen och återköp av aktier

text: En obegränsat skattskyldig fysisk person som får en ersättning i samband med inlösen eller återköp av aktier utan tilldelning av inlösenaktier anses ha avyttrat andelarna (

text: RÅ 1997 ref. 43

text: II). Både inlösen och återköp behandlas som utdelning om det är fråga om kvalificerade andelar i fåmansföretag (

text: 57 kap. 2 §

text: IL). Det förhållandet att vinst vid inlösen och återköp av kvalificerade andelar ska behandlas som utdelning vid tillämpning av 57 kap. ändrar dock inte bedömningen att det är fråga om kapitalvinst (

text: HFD 2015 ref. 24

text: ). Skatteverket anser därför att artikeln om kapitalvinst (artikel 13) ska tillämpas om det aktuella skatteavtalets lydelse överensstämmer med modellavtalet. Vid tilldelning av inlösenaktier i samband med ett inlösen- eller återköpsförfarande anses en utdelning ha skett (

text: 42 kap. 17 a §

text: IL). Skatteverket anser därför att utdelningsartikeln i modellavtalet (artikel 10) ska tillämpas om det aktuella skatteavtalets lydelse överensstämmer med den i modellavtalet.

text: En begränsat skattskyldig fysisk person är skattskyldig enligt KupL för ersättning i samband med inlösen och återköp av aktier i ett svenskt aktiebolag utan tilldelning av inlösenaktier (2 § andra stycket 1 och 3 KupL). Om händelsen inträffar inom tio år efter det år då personen upphörde att vara bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige kan inkomsten även vara skattepliktig enligt tioårsregeln (

text: 3 kap 19 §

text: IL). Skatteverket anser att KupL har företräde som speciallagstiftning (lex specialis) och därför ska tillämpas. Skatteverket anser därför att artikeln om utdelning (artikel 10) ska tillämpas om det aktuella skatteavtalets lydelse överensstämmer med modellavtalet. Tilldelning av inlösenaktie i ett svenskt aktiebolag för en begränsat skattskyldig fysisk person är skattepliktig som utdelning (2 § andra stycket 7 KupL), men är inte en skattepliktig inkomst enligt IL.

text: Om en begränsat skattskyldig fysisk person får en ersättning i samband med inlösen eller återköp av aktier i ett utländskt aktiebolag är inte KupL tillämplig. Det innebär att det är fråga om en avyttring enligt IL vid ett inlösen- eller återköpsförfarande utan tilldelning av inlösenaktier för det fall tioårsregeln är tillämplig (

text: 3 kap. 19 §

text: IL). Skatteverket anser därför att artikeln om kapitalvinst (artikel 13) ska tillämpas om det aktuella skatteavtalets lydelse överensstämmer med modellavtalet (jfr Skatterättsnämndens förhandsbesked den 21 juni 2005, dnr 38/05/D). Vid ett inlösen- eller återköpsförfarande i ett utländskt aktiebolag där inlösenaktier tilldelas är det i såväl KupL:s som IL:s mening fråga om utdelning som inte är skattepliktig enligt någon av lagarna.

text: 4.3 Beskattningsbart belopp enligt KupL

text: När en obegränsat skattskyldig fysisk person får en ersättning i samband med likvidation, inlösen eller återköp utan tilldelning av inlösenaktier innehåller utbetalaren ingen skatt och när kapitalvinstberäkningen görs får avdrag för omkostnadsbeloppet göras, vilket innebär att skatt inte betalas på ersättningens bruttobelopp. För en begränsat skattskyldig fysisk person ska utbetalaren däremot innehålla skatt på hela ersättningen och personen måste ansöka om återbetalning av kupongskatt och får först i samband med det avdrag för omkostnadsbeloppet. Enligt EU-rätten är alla restriktioner för kapitalrörelser mellan medlemsstater samt mellan medlemsstater och tredjeland förbjudna. Skatteverket anser därför att den som ska göra avdrag för kupongskatt får beakta omkostnadsbeloppet redan vid ersättningen om information om rätt belopp finns hos denna.

text: Om det är fråga om ersättning p.g.a. andelar i ett onoterat bolag kan den som beskattas enligt IL ha rätt till nedsättning av det beskattningsbara beloppet till fem sjättedelar (

text: 42 kap. 15 a §

text: IL). Någon sådan nedsättning är inte möjlig enligt KupL men Skatteverket anser att även en begränsat skattskyldig, med stöd av EU-rätten, har rätt till en nedsättning av det beskattningsbara beloppet till fem sjättedelar.

text: 4.4 Beskattningsbart belopp enligt skatteavtal

text: Enligt utdelningsartikeln i modellavtalet begränsas källstatens beskattning av fysiska personer till högst 15 procents skatt av utdelningens bruttobelopp. Av kommentaren till modellavtalet framgår att ersättningar som utgör återbäring av kapital normalt inte anses som utdelning (punkt 28 av kommentaren till artikel 10). Skatteverket anser därför att utdelningens bruttobelopp, när det är fråga om utbetalning i samband med likvidation, inlösen eller återköp, ska anses vara den del av ersättningen som överstiger omkostnadsbeloppet.

text: 4.5 Exempel om begränsning av skatt enligt KupL och skatteavtal

text: X, som är begränsat skattskyldig i Sverige, får en ersättning från det svenska onoterade bolaget Y med 100 i samband med bolagets likvidation. X omkostnadsbelopp är 20. Kupongskatt ska då tas ut på 80 men det beskattningsbara beloppet sätts med stöd av EU-rätten ned till fem sjättedelar innan skatten tas ut. Det innebär att skatten uppgår till 20 ([80 x 5/6] x 30 %). Enligt gällande skatteavtal får Sverige beskatta utdelningens bruttobelopp med 15 procent. Utdelningens bruttobelopp är 80 (100-20). Skatteavtalet begränsar därmed den skatt som Sverige får ta ut till 12.

text: Skulle X i stället ha tilldelats inlösenaktier i samband med ett inlösen- eller återköpsförfarande hade skatten begränsats enligt följande. Tilldelningen av inlösenaktier beskattas som utdelning med hela inlösenbeloppet 100. Kupongskatt ska tas ut på 100 men det beskattningsbara beloppet sätts med stöd av EU-rätten ned till fem sjättedelar innan skatten tas ut. Det innebär att skatten uppgår till 25 ([100 x 5/6] x 30 %). Enligt gällande skatteavtal får Sverige beskatta utdelningens bruttobelopp med 15 procent. Utdelningen är 100. Skatteavtalet begränsar därmed den skatt som Sverige får ta ut till 15.

text: 5 Ställningstagandet ersätter ett annat ställningstagande

text: 202 180706-19/111


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-3200178

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Leverans av blod eller organ från människor, mervärdesskatt

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Skatteverket anser att leverans av blod och blodkomponenter från människor undantas från skatteplikt under förutsättning att leveransen är avsedd för medicinska åtgärder inom hälso- och sjukvård.

type: stycke

text: Skatteverket anser att leverans av organ och delar av organ från människor undantas från skatteplikt under förutsättning att leveransen är avsedd för medicinska åtgärder inom hälso- och sjukvård. Det innebär att Skatteverket tolkar innebörden av att begreppet organ från människor på samma sätt som begreppet blod. Således inbegriper begreppet organ även delar av organ oavsett hur de benämns.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ”Omsättning av blod eller organ från människor, mervärdesskatt” daterat den 1 juni 2017, dnr

text: 131 239166-17/111

text: . Ställningstagandet har omarbetats för att se till att laghänvisningar och begrepp är i överensstämmelse med ML. Det nya ställningstagandet innebär ingen ändring i sak.

text: 2 Frågeställning

text: Blod- och organförsörjning sker genom att frivilliga givare donerar blod och organ från människor. Donationerna sker till landets blodcentraler och sjukhus. När blod eller organ ska användas av en annan person än den som tagit emot donationen utgår en ersättning. Det är en leverans av vara mot ersättning om någon får tillgång till blod och organ från någon annan mot ersättning.

text: Följande två frågor besvaras i ställningstagandet:

text: Vad undantas från skatteplikt vid leverans av blod från människor?

text: Vad undantas från skatteplikt vid leverans av organ från människor?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Leverans av modersmjölk, blod eller organ från människor undantas från skatteplikt (

text: 10 kap. 12 § mervärdesskattelagen

text: [2023:200], ML, jämför

text: artikel 132.1 d i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Blod från människor refererar till en beståndsdel av människokroppen som är sammansatt av flera icke autonoma komplementära komponenter som, genom synergi, möjliggör försörjning av samtliga organ och vävnader. En av de komplementära beståndsdelarna är plasman, det vill säga den vätska vars funktion är att transportera andra blodkomponenter genom kroppen (

text: , TMD, punkterna 27 och 28 och mervärdesskattekommitténs riktlinje från det 99:e mötet den 3 juli 2013, dokument B, punkt 4.2).

text: Artikel 132.1 d i mervärdesskattedirektivet avser, i likhet med leden b, c och e i samma punkt, transaktioner som är direkt knutna till hälso- och sjukvård eller som har ett terapeutiskt syfte (

text: , TMD, punkt 31).

text: Undantaget för leveranser av blod från människor ska tolkas så, att det syftar till att säkerställa att leveranser av produkter som bidrar till hälso- och sjukvård eller som har ett terapeutiskt syfte inte omöjliggörs på grund av den merkostnad som skulle uppstå om leveransen av dessa produkter vore skattepliktig (

text: , TMD, punkt 32).

text: Leveranser av blod från människor, inklusive leveranser av plasma, som utgör en komponent däri, omfattas av undantaget när denna leverans direkt bidrar till verksamheter av allmänt intresse, det vill säga när den levererade plasman används direkt i hälso- och sjukvård eller för terapeutiska ändamål (

text: , TMD, punkterna 33 och 35-36).

text: Organ, vävnad och celler definieras i artikel 3

text: a

text: b

text: och

text: e

text: i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/23/EG om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för donation, tillvaratagande, kontroll, bearbetning, konservering, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler. Med organ förstås en differentierad och vital del av människokroppen bestående av olika sorters vävnad, vilken upprätthåller sin struktur, kärlbildning och förmåga att utveckla fysiologiska funktioner med en betydande grad av autonomi. Med vävnad förstås alla de beståndsdelar av människokroppen som består av celler. Celler är enskilda mänskliga celler eller en grupp mänskliga celler, vilka inte är förenade av något slag av bindväv. I Sverige har regler som bygger på detta direktiv tagits in i lag (

text: ) om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler.

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Blod

text: Blod är en beståndsdel av människokroppen som är sammansatt av flera icke autonoma komplementära komponenter som genom samverkan möjliggör försörjning av samtliga organ och vävnader. Blodet består av röda blodkroppar, vita blodkroppar, blodplättar samt plasma. Med blod avses både blod och delar av blod såsom blodkomponenterna röda och vita blodkroppar, blodplättar och plasma. Mot denna bakgrund får begreppet blod från människor i ML även anses omfatta blodkomponenter.

text: Undantaget för leveranser av blod från människor ska tolkas så, att det syftar till att säkerställa att leveranser av produkter som bidrar till hälso- och sjukvård eller som har ett terapeutiskt ändamål inte omöjliggörs på grund av den merkostnad som skulle uppstå om leveransen av dessa produkter vore skattepliktig.

text: Med terapeutiskt ändamål avses medicinska åtgärder inom hälso- och sjukvård i syfte att ställa diagnos, ge vård och om möjligt bota sjukdomar eller komma till rätta med hälsoproblem. Syftet med de medicinska åtgärderna ska vara att skydda – inbegripet även bevara och återställa – hälsan hos människor.

text: Leverans av blod och blodkomponenter kan ske till en köpare som använder varorna både för terapeutiskt och annat ändamål. Skatteverket anser att bedömningen av undantagets tillämplighet av praktiska skäl då får utgå från köparens huvudsakliga användning.

text: 4.2 Organ

text: Organ är en differentierad och vital del av människokroppen bestående av olika sorters vävnad, vilken upprätthåller sin struktur, kärlbildning och förmåga att utveckla fysiologiska funktioner med en betydande grad av autonomi. Med vävnad förstås alla de beståndsdelar av människokroppen som består av celler. Celler är enskilda mänskliga celler eller en grupp mänskliga celler, vilka inte är förenade av något slag av bindväv.

text: Den normala betydelsen av organ är således att det är en yttre eller inre kroppsdel med specifik funktion och form. Ett organ består av vävnader, som i sin tur är bildade av olika sorters celler. Vävnader, celler, hornhinnor och hjärtklaffar är exempel på delar av organ.

text: 131 239166-17/111

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-3201783

title: Ställningstagandet ”Skattereduktion för installation av grön teknik – förskottsbetalning respektive materialköp” ska från och med den 1 januari 2025 inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet ”Skattereduktion för installation av grön teknik – förskottsbetalning respektive materialköp” daterat den 27 januari 2021 , dnr

text: , ska från och med den 1 januari 2025 inte längre tillämpas.

text: Skatteverket klargör i ställningstagandet hur förskottsbetalningar ska hanteras när förskottsbetalningen skett ett tidigare år än det år då installationen slutförts och slutbetalats. Hur sådana transaktioner ska behandlas kommer från och med den 1 januari 2025 att framgå av 8 och 9 §§ lagen om förfarandet vid skattereduktion för installation av grön teknik (

text: ). Det finns därför inte skäl att ha kvar denna del av ställningstagandet när lagändringen träder i kraft.

text: I ställningstagandet klargörs även att kostnad för material enbart ingår i underlaget för skattereduktion för installation av grön teknik om utföraren debiterar denna kostnad tillsammans med kostnad för installationen. Detta är sådan information som kan framgå direkt på vägledningssidorna. Det finns därför inte längre skäl att ha kvar denna del av ställningstagandet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-320194-2025

title: Tobaksskatt – godkännande som registrerad varumottagare när ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att ett godkännande som registrerad varumottagare enligt LTS inte övergår till de övertagande aktiebolagen när ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning.

text: Om det överlåtande aktiebolaget är godkänt som registrerad varumottagare upphör godkännandet att gälla från tidpunkten då aktiebolaget anses upplöst.

text: 2 Frågeställning

text: Övergår ett godkännande som registrerad varumottagare enligt LTS från ett aktiebolag som upplöses genom s.k. fullständig delning till de övertagande aktiebolagen?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagen om tobaksskatt

text: Skatteverket beslutar om godkännande av registrerad varumottagare efter särskild ansökan (3 kap. 17 § lagen [2022:155] om tobaksskatt, LTS).

text: Ett godkännande som registrerad varumottagare förutsätter enligt 3 kap. 9 och 10 §§ LTS att den sökande

text: avser att bedriva verksamhet av viss art

text: är lämplig att vara registrerad varumottagare med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt

text: har angett en ordinarie mottagningsplats till Skatteverket.

text: I LTS finns inga uttryckliga bestämmelser om vad som ska gälla med godkännandet när ett aktiebolag som godkänts som registrerad varumottagare upplöses genom s.k. fullständig delning.

text: Aktiebolagslagen

text: Delning av aktiebolag regleras i

text: 24 kap.

text: aktiebolagslagen (2005:551)

text: , ABL. En s.k. fullständig delning sker genom att det överlåtande bolagets samtliga tillgångar och skulder övertas av två eller flera andra bolag, varvid det överlåtande bolaget upplöses utan likvidation (

text: 24 kap. 1 § andra stycket

text: ABL). Övertagande bolag kan vara redan bildade aktiebolag eller aktiebolag som bildas genom delningen (

text: 24 kap. 1 § fjärde stycket

text: ABL).

text: 4 Bedömning

text: Ett godkännande som registrerad varumottagare enligt LTS gäller för viss juridisk eller fysisk person och ett beslut om godkännande ska alltid föregås av en lämplighetsprövning. Vid prövningen ska det göras en samlad bedömning av förhållanden och omständigheter hos sökanden för att avgöra om sökanden kan anförtros ställning som registrerad varumottagare. Skatteverket anser därför att ett godkännande som registrerad varumottagare enligt LTS inte kan övergå till ett annat rättssubjekt.

text: Vid en s.k. fullständig delning av aktiebolag övertas det överlåtande aktiebolagets samtliga tillgångar av de övertagande aktiebolagen. Ett godkännande som registrerad varumottagare är enligt Skatteverkets uppfattning inte en tillgång i äganderättslig mening som ett aktiebolag fritt kan förfoga över. Ett godkännande som registrerad varumottagare är därmed inte en sådan tillgång som enligt

text: 24 kap. 1 §

text: ABL övergår till de övertagande aktiebolagen när ett aktiebolag upplöses genom fullständig delning.

text: Skatteverket anser av dessa skäl att ett godkännande som registrerad varumottagare vare sig enligt bestämmelserna och systematiken i LTS eller enligt bestämmelserna i ABL övergår till de övertagande aktiebolagen när ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning.

text: När ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning krävs därför att det eller de av de övertagande bolagen som avser att driva verksamhet vidare i egenskap av registrerad varumottagare ansöker om ett godkännande som registrerad varumottagare. Skatteverket kommer då pröva om det eller de bolagen uppfyller förutsättningarna för ett godkännande.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-320196-2025

title: Alkoholskatt – godkännande som registrerad varumottagare när ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att ett godkännande som registrerad varumottagare enligt LAS inte övergår till de övertagande aktiebolagen när ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning.

text: 2 Frågeställning

text: Övergår ett godkännande som registrerad varumottagare enligt LAS från ett aktiebolag som upplöses genom s.k. fullständig delning till de övertagande aktiebolagen?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagen om alkoholskatt

text: Skatteverket beslutar om godkännande av registrerad varumottagare efter särskild ansökan (3 kap. 18 § lagen [2022:156] om alkoholskatt, LAS).

text: Ett godkännande som registrerad varumottagare förutsätter enligt 3 kap. 10 och 11 §§ LAS att den sökande

text: avser att i Sverige yrkesmässigt ta emot varor som flyttas enligt ett uppskovsförfarande från ett annat EU-land

text: är lämplig som registrerad varumottagare med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt

text: I LAS finns inga uttryckliga bestämmelser om vad som ska gälla med godkännandet när ett aktiebolag som godkänts som registrerad varumottagare upplöses genom s.k. fullständig delning.

text: Aktiebolagslagen

text: Delning av aktiebolag regleras i

text: 24 kap.

text: aktiebolagslagen (2005:551)

text: 24 kap. 1 § andra stycket

text: 24 kap. 1 § fjärde stycket

text: ABL).

text: 4 Bedömning

text: Ett godkännande som registrerad varumottagare enligt LAS gäller för viss juridisk eller fysisk person och ett beslut om godkännande ska alltid föregås av en lämplighetsprövning. Vid prövningen ska det göras en samlad bedömning av förhållanden och omständigheter hos sökanden för att avgöra om sökanden kan anförtros ställning som registrerad varumottagare. Skatteverket anser därför att ett godkännande som registrerad varumottagare enligt LAS inte kan övergå till ett annat rättssubjekt.

text: 24 kap. 1 §

text: Skatteverket anser av dessa skäl att ett godkännande som registrerad varumottagare vare sig enligt bestämmelserna och systematiken i LAS eller enligt bestämmelserna i ABL övergår till de övertagande aktiebolagen när ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-320201-2025

title: Skatt på energi – godkännande som registrerad varumottagare när ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att ett godkännande som registrerad varumottagare enligt LSE inte övergår till de övertagande aktiebolagen när ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning.

text: Om det överlåtande aktiebolaget är godkänt som registrerad varumottagare upphör godkännandet att gälla från tidpunkten då aktiebolaget anses upplöst.

text: 2 Frågeställning

text: Övergår ett godkännande som registrerad varumottagare enligt LSE från ett aktiebolag som upplöses genom s.k. fullständig delning till de övertagande aktiebolagen?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagen om skatt på energi

text: Skatteverket beslutar om godkännande av registrerad varumottagare efter särskild ansökan (4 kap. 16 § lagen [1994:1776] om skatt på energi, LSE).

text: Ett godkännande som registrerad varumottagare förutsätter enligt 4 kap. 8 och 9 §§ LSE att den sökande

text: avser att bedriva verksamhet av viss art

text: är lämplig att vara registrerad varumottagare med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt

text: har angett en ordinarie mottagningsplats till Skatteverket.

text: I LSE finns inga uttryckliga bestämmelser om vad som ska gälla med godkännandet när ett aktiebolag som godkänts som registrerad varumottagare upplöses genom s.k. fullständig delning.

text: Aktiebolagslagen

text: Delning av aktiebolag regleras i

text: 24 kap.

text: aktiebolagslagen (2005:551)

text: 24 kap. 1 § andra stycket

text: 24 kap. 1 § fjärde stycket

text: ABL).

text: 4 Bedömning

text: Ett godkännande som registrerad varumottagare enligt LSE gäller för viss juridisk eller fysisk person och ett beslut om godkännande ska alltid föregås av en lämplighetsprövning. Vid prövningen ska det göras en samlad bedömning av förhållanden och omständigheter hos sökanden för att avgöra om sökanden kan anförtros ställning som registrerad varumottagare. Skatteverket anser därför att ett godkännande som registrerad varumottagare enligt LSE inte kan övergå till ett annat rättssubjekt.

text: 24 kap. 1 §

text: Skatteverket anser av dessa skäl att ett godkännande som registrerad varumottagare vare sig enligt bestämmelserna och systematiken i LSE eller enligt bestämmelserna i ABL övergår till de övertagande aktiebolagen när ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-3204422

title: Tobaksskatt – begreppen ”för in” och ”tar emot” vid införsel av snus, tuggtobak eller övrig tobak från ett annat EU-land

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att 10 kap. 20 § första stycket 2 LTS ska uppfattas som att det i varje given situation bara finns en aktör som uppfyller förutsättningarna för att vara skattskyldig.

text: Vad gäller begreppet ”för in” anser Skatteverket att den som låter föra in en vara till Sverige, antingen genom att själv transportera varan eller genom att anlita en transportör för transporten till Sverige, ska anses vara den som ”för in” varan.

text: Skatteverket anser att begreppet ”tar emot” avser det fallet att någon i Sverige beställer en vara från ett annat EU-land och varan transporteras till Sverige på annat sätt än att beställaren själv transporterar varan eller anlitar en transportör för transporten. Den som beställt varan är då den som ”tar emot” varan.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit om vad som i 10 kap. 20 § första stycket 2 LTS menas med begreppen ”för in” och ”tar emot” snus, tuggtobak eller övrig tobak från ett annat EU-land.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagen om tobaksskatt

text: Skattskyldig är den som i annat fall än vid distansförsäljning yrkesmässigt för in eller tar emot snus, tuggtobak eller övrig tobak från ett annat EU-land utan att vara godkänd som lagerhållare (10 kap. 20 § första stycket 2 lagen [2022:155] om tobaksskatt, LTS).

text: 3.2 Proposition 1994/95:56, genomförande av direktiv

text: Vid införandet av den numera upphävda lagen (

text: ) om tobaksskatt infördes bestämmelser om att den som yrkesmässigt från ett annat EU-land för in eller tar emot skattepliktiga tobaksvaror är skattskyldig. I propositionen utvecklades inte vad som avsågs med begreppen ”för in” och ”tar emot” (jfr

text: prop. 1994/95:56

text: Inte heller i senare propositioner har begreppen ”för in” och ”tar emot” förklarats vad gäller snus, tuggtobak eller övrig tobak. Däremot har begreppens innebörd tydliggjorts i propositioner avseende beskattning av andra punktskattepliktiga varor.

text: 3.3 Proposition 2009/10:40, genomförande av direktiv

text: I samband med genomförandet av direktiv

text: i den numera upphävda lagen om tobaksskatt, den numera upphävda lagen om alkoholskatt och lagen om skatt på energi tydliggjordes innebörden av begreppen ”för in” och ”tar emot” avseende bestämmelser om skattskyldighet för varor som omfattades av direktivet, dvs. varor för vilka punktskattereglerna harmoniserats inom EU. Bl.a. följande anfördes.

text: Ett förtydligande kan åstadkommas genom att reglerna konstrueras så att begreppen ”för in” eller ”tar emot” tydligt knyts till den som rent faktiskt ser till att varan kommer till Sverige från ett annat EU-land. Det är just den person som rimligen kan, och därför bör, fullgöra skyldigheten att föranmäla varan och ställa säkerhet för skatten. Skattskyldig i egenskap av att ”föra in” en vara ska således den vara som faktiskt för in varan till Sverige i kommersiellt syfte, antingen genom att själv transportera varan eller genom att anlita en transportör för transporten till Sverige. Den som efter att ha beställt en vara ”tar emot” varan här, när den kommer från ett annat EU-land, ska vara skattskyldig i denna egenskap.

text: För att åskådliggöra vem som är skattskyldig i Sverige för beskattade varor gavs några exempel. Ett fall är då en näringsidkare på egen hand för hit skattepliktiga beskattade varor för att använda varorna i kommersiell verksamhet här. Det kan t.ex. vara en tobakshandlare som reser till ett annat EU-land och förvärvar beskattade tobaksvaror, som tobakshandlaren själv transporterar hem till Sverige och säljer i sin butik. Det kan också handla om att tobakshandlaren beställer beskattade varor från ett annat EU-land och uppdrar till en transportör att föra hem varorna för hans eller hennes räkning. I båda dessa fall är det den svenska tobakshandlaren som har att föranmäla varorna och ställa säkerhet för skatten samt att betala skatten här när varorna förts in till Sverige. Man kan också tänka sig att den svenska tobakshandlaren med verksamhet i Sverige beställer beskattade varor från en handlare i ett annat EU-land och ber att denne transporterar varorna till Sverige. Även i detta fall är den svenska tobakshandlaren skyldig att föranmäla varorna och ställa säkerhet samt skyldig att betala skatten. I detta fall i egenskap av att vara den som tar emot varorna här (notera att det inte är distansförsäljning om mottagaren är näringsidkare). Är det i stället så att tobakshandlaren i det andra EU-landet, utan att ha fått någon beställning i förväg, för in beskattade tobaksvaror till Sverige och väl i Sverige kontaktar, eller blir kontaktad av, tobakshandlare här, åligger det den utländska tobakshandlaren att föranmäla varorna och ställa säkerhet för den svenska tobaksskatten samt att betala skatten här (

text: prop. 2009/10:40 s. 139

text: f.).

text: 3.4 Proposition 2019/20:47, skatt på plastbärkassar

text: I

text: prop. 2019/20:47 s. 51

text: f., Skatt på plastbärkassar, fördes ett motsvarande resonemang avseende begreppen ”för in” och ”tar emot” som i

text: prop. 2009/10:40 s. 139

text: f.

text: 3.5 Proposition 2021/22:61, genomförande av

text: direktiv (EU) 2020/262

text: I samband med genomförandet av

text: direktiv (EU) 2020/262

text: fördes bestämmelsen om skattskyldighet för den som i annat fall än distansförsäljning yrkesmässigt för in eller tar emot snus, tuggtobak eller övrig tobak från ett annat EU-land utan att vara godkänd som lagerhållare över från den numera upphävda lagen om tobaksskatt till 10 kap. 20 § LTS. I författningskommentaren till 10 kap. 20 § LTS angavs att paragrafen delvis motsvarar 36 § 2-4 i den numera upphävda lagen om tobaksskatt och att någon ändring i sak inte är avsedd (

text: prop. 2021/22: 61 s. 398

text: Avseende bestämmelserna om oegentlighetsbeskattning av harmoniserade punktskattepliktiga varor som flyttas utan att omfattas av ett elektroniskt förenklat administrativt dokument fördes ett motsvarande resonemang avseende begreppen ”för in” och ”tar emot” som i

text: prop. 2009/10:40 s. 139

text: f. och

text: prop. 2019/20:47 s. 51

text: f. (

text: prop. 2021/22:61 s. 266

text: 4 Bedömning

text: Begreppen ”för in” och ”tar emot” förekommer i flera bestämmelser och i flera punktskattelagar. Begreppen har inte definierats i lag, men innebörden av begreppen har beskrivits i flera propositioner. Dessa beskrivningar är samstämmiga och det kan inte utläsas annat än att avsikten är att begreppen ska ha samma innebörd i de bestämmelser där begreppen förekommer. Skatteverket anser därmed att de uttalanden som gjorts avseende innebörden av begreppen i dessa propositioner kan ge ledning vid avgörande av vem som ”för in” eller ”tar emot” en vara vid tillämpning av 10 kap. 20 § första stycket 2 LTS.

text: Mot bakgrund av utformningen 10 kap. 20 § första stycket 2 LTS och de ovan nämnda propositionsuttalandena anser Skatteverket att bestämmelsen ska uppfattas som att det i varje given situation bara finns en aktör som uppfyller förutsättningarna för att vara skattskyldig och att begreppen ”för in” respektive ”tar emot” ska ges följande innebörd.

text: Skatteverket anser vidare att begreppet ”tar emot” avser det fallet att någon i Sverige beställer en vara från ett annat EU-land och varan transporteras till Sverige på annat sätt än att beställaren själv transporterar varan eller anlitar en transportör för transporten. Den som beställt varan är då den som ”tar emot” varan.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-3204430

title: Skatt på energi - begreppen ”för in” och ”tar emot” vid införsel av sådana bränslen som avses i 6 kap. 1 § LSE från ett annat EU-land

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att 6 kap. 10 § 2 LSE ska uppfattas som att det i varje given situation bara finns en aktör som uppfyller förutsättningarna för att vara skattskyldig.

text: Vad gäller begreppet ”för in” anser Skatteverket att den som låter föra in bränsle till Sverige, antingen genom att själv transportera bränslet eller genom att anlita en transportör för transporten till Sverige, ska anses vara den som ”för in” bränslet.

text: Skatteverket anser att begreppet ”tar emot” avser det fallet att någon i Sverige beställer bränsle från ett annat EU-land och bränslet transporteras till Sverige på annat sätt än att beställaren själv transporterar bränslet eller anlitar en transportör för transporten. Den som beställt bränslet är då den som ”tar emot” bränslet.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit om vad som i 6 kap. 10 § 2 LSE menas med begreppen ”för in” och ”tar emot” bränsle från ett annat EU-land.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagen om skatt på energi

text: Skattskyldig är den som för in sådana bränslen som avses i

text: 6 kap. 1 § lagen (1994:1776)

text: om skatt på energi (LSE) till Sverige från ett annat EU-land eller tar emot en sådan leverans från ett annat EU-land utan att vara godkänd som lagerhållare (6 kap. 10 § 2 LSE).

text: 3.2 Proposition 1994/95:54, genomförande av direktiv

text: Vid införandet av LSE infördes bestämmelser om att den som från ett annat EU-land för in eller tar emot skattepliktigt bränsle är skattskyldig. I propositionen utvecklades inte vad som avsågs med begreppen ”för in” och ”tar emot” (jfr

text: prop. 1994/95:54

text: Inte heller i senare propositioner har begreppen ”för in” och ”tar emot” förklarats vad gäller sådant bränsle som avses i 6 kap. 1 § LSE. Däremot har begreppens innebörd tydliggjorts i propositioner avseende beskattning av andra punktskattepliktiga varor.

text: I samband med genomförandet av direktiv

text: i den numera upphävda lagen om tobaksskatt, den numera upphävda lagen om alkoholskatt och LSE tydliggjordes innebörden av begreppen ”för in” och ”tar emot” avseende bestämmelser om skattskyldighet för varor som omfattades av direktivet, dvs. varor för vilka punktskattereglerna harmoniserats inom EU. Bl.a. följande anfördes.

text: prop. 2009/10:40 s. 139

text: f.). I anslutning till ovanstående exempel angavs att de även är giltiga avseende bränslen.

text: I

text: prop. 2019/20:47 s. 51

text: prop. 2009/10:40 s. 139

text: f.

text: direktiv (EU) 2020/262

text: I samband med genomförandet av

text: direktiv (EU) 2020/262

text: flyttades bestämmelsen om skattskyldighet för den som för in eller tar emot sådant bränsle som avses i 6 kap. 1 § LSE från ett annat EU-land utan att vara godkänd som lagerhållare till 6 kap. 10 § 2 LSE. Av författningskommentaren till 6 kap. 10 § LSE framgår att någon ändring av begreppens innebörd inte är avsedd (jfr

text: prop. 2021/22: 61 s. 474

text: prop. 2009/10:40 s. 139

text: f. och

text: prop. 2019/20:47 s. 51

text: f. (

text: prop. 2021/22:61 s. 266

text: 4 Bedömning

text: Begreppen ”för in” och ”tar emot” förekommer i flera bestämmelser och i flera punktskattelagar. Begreppen har inte definierats i lag, men innebörden av begreppen har beskrivits i flera propositioner. Dessa beskrivningar är samstämmiga och det kan inte utläsas annat än att avsikten är att begreppen ska ha samma innebörd i de bestämmelser där begreppen förekommer. Skatteverket anser därmed att de uttalanden som gjorts avseende innebörden av begreppen i dessa propositioner kan ge ledning vid avgörande av vem som ”för in” eller ”tar emot” bränsle vid tillämpning av 6 kap. 10 § 2 LSE.

text: Mot bakgrund av utformningen av 6 kap. 10 § 2 LSE och de ovan nämnda propositionsuttalandena anser Skatteverket att bestämmelsen ska uppfattas som att det i varje given situation bara finns en aktör som uppfyller förutsättningarna för att vara skattskyldig och att begreppen ”för in” respektive ”tar emot” ska ges följande innebörd.

text: Skatteverket anser vidare att begreppet ”tar emot” avser det fallet att någon i Sverige beställer bränsle från ett annat EU-land och bränslet transporteras till Sverige på annat sätt än att beställaren själv transporterar bränslet eller anlitar en transportör för transporten. Den som beställt bränslet är då den som ”tar emot” bränslet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-3205298

title: Ställningstagandet ”Omsättning av s.k. giltighetsmärken för camping” ska inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet om Omsättning av s.k. giltighetsmärken för camping, daterat 3 oktober 2005, dnr

text: 131 176135-05/111

text: , ska inte längre tillämpas.

text: Ställningstagandet har tagits fram för att klargöra hur beskattning ska ske avseende mervärdesskatt för giltighetsmärken till campingkort. Campingkort med giltighetsmärken var tidigare obligatoriskt för att få rätt att övernatta på anslutna campingplatser.

text: Innehav av campingkort försett med giltighetsmärke är inte längre obligatoriskt för att kunna övernatta på anslutna campingplatser.

text: De förutsättningar som gäller för övernattning på campingplatser enligt ställningstagandet är inte längre gällande. Det finns därför inte längre skäl till att ha kvar ställningstagandet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-3208192

title: Kan ett vilande bolag anses uppfylla verksamhetstestet i tilläggsskattelagen?

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att ett vilande bolag som inte bedriver någon faktisk verksamhet uppfyller verksamhetstestet i 1 kap. 6 § TSL. Detta gäller även ett vilande bolag som endast innehåller ett aktiekapital och som inte tidigare har bedrivit någon faktisk verksamhet. Detta förutsätter dock att bolaget inte är affärsdrivande samt inte utför aktiviteter som går utöver de som tillåts i bestämmelsen. Om det vilande bolaget även uppfyller ägartestet i den nämnda paragrafen får det vilande bolaget behandlas som en undantagen enhet.

text: Det föreligger inte någon skyldighet för en undantagen enhet att lämna in en tilläggsskatterapport. Om en koncern enbart består av undantagna enheter finns det ingen koncernenhet med skyldighet att lämna tilläggsskatterapport.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit om ett vilande bolag, som klarar ägartestet i 1 kap. 6 § TSL och som inte bedriver någon faktisk verksamhet, kan anses uppfylla verksamhetstestet i samma bestämmelse. Om svaret är ja, är frågan om en tilläggsskatterapport ska ges in.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lag (

text: ) om tilläggsskatt

text: Av lag (

text: ) om tilläggsskatt (TSL) framgår att vissa typer av enheter undantas från lagens tillämpningsområde (

text: 1 kap. 3 §

text: TSL). Detta gäller för myndighetsenheter, internationella organisationer, ideella organisationer, pensionsfonder och investeringsenheter för pensioner, samt för investeringsfonder och fastighetsinvesteringsföretag under förutsättning att dessa är moderföretag (

text: 1 kap. 5 §

text: TSL).

text: Även enheter som ägs av undantagna enheter, förutom av investeringsenheter för pensioner, kan behandlas som undantagna enheter under vissa förutsättningar. Ägandet kan vara direkt eller, om samtliga enheter i ägarkedjan är eller ska behandlas som undantagna enheter, indirekt. Detta gäller för enheter vars värde till minst 95 procent ägs av en eller flera undantagna enheter (som inte är investeringsenheter för pensioner) om (1) ”enheten uteslutande eller så gott som uteslutande bedriver verksamhet som består i att inneha tillgångar eller investera medel till förmån för den eller de undantagna enheterna, eller offentliga organen” eller om (2) ”enheten uteslutande bedriver verksamhet till stöd för verksamheten i den eller de undantagna enheterna eller offentliga organen” (1 kap. 6 § TSL).

text: I förarbetena förtydligas att den bedrivna verksamheten kan vara antingen verksamhet enligt punkt 1 eller punkt 2 eller en kombination av dessa två typer av verksamheter (

text: prop. 2023/24:32 s. 172

text: ). Syftet med bestämmelsen i 1 kap. 6 § TSL är att undanta verksamhet som kan sägas vara en del av undantagen verksamhet även om den bedrivs i en fristående enhet (

text: a. prop. s. 511

text: Att vara en undantagen enhet innebär att enheten inte är ett skattesubjekt enligt TSL och undantagna enheter har inte heller några administrativa skyldigheter enligt den aktuella lagstiftningen (

text: a. prop. s. 167

text: ). Skyldighet att lämna tilläggsskatterapport gäller inte för koncernenheter som är undantagna enheter. Om en koncern enbart består av undantagna enheter finns ingen koncernenhet med skyldighet att lämna tilläggsskatterapport (

text: 33 d kap. 3 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL, samt

text: a. prop. s. 380

text: och s. 655).

text: 3.1.1 Verksamhetstestet

text: Vad gäller verksamhetstestet så förtydligas det i förarbetena att det finns två alternativa verksamheter som omfattas av 1 kap. 6 § TSL (

text: prop. 2023/24:32 s. 171

text: Den första verksamheten är att uteslutande eller så gott som uteslutande inneha tillgångar eller investera medel till förmån för den eller de undantagna ägarenheterna. Som exempel nämns i kommentaren till modellreglerna statliga förmögenhetsfonder, som ägs av staten och som innehar tillgångar och investerar medel till förmån för staten. Ett statligt ägt flygbolag nämns däremot som ett exempel på en verksamhet som inte omfattas av bestämmelsen, även om ett flygbolag naturligtvis kan inneha tillgångar. Ett affärsdrivande företag anses inte ha som syfte att inneha tillgångar, även om innehav av tillgångar är en naturlig del av den bedriva verksamheten.

text: Den andra verksamheten som omfattas av bestämmelsen är understödjande verksamhet till den eller de undantagna ägarenheterna. Det kan röra sig om verksamhet som lika gärna hade kunnat bedrivas i den undantagna enheten men som av någon anledning har placerats i ett fristående dotterbolag. Som ett exempel nämns koncernintern IT-service.

text: 3.2 Minimibeskattningsdirektivet

text: Modellreglerna genomförs inom EU genom

text: rådets direktiv (EU) 2022/2523 av den 14 december 2022

text: om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella koncerner och storskaliga nationella koncerner i unionen, minimibeskattningsdirektivet. I direktivet definieras undantagna enheter i

text: artikel 2.3

text: . Även enheter som ägs av undantagna enheter, förutom av pensionstjänsteföretag, utgör under vissa förutsättningar undantagna enheter (jfr

text: artikel 2.3 b

text: )). I direktivets skäl 7 anges bland annat att vissa enheter bör undantas från tillämpningsområdet för det här direktivet på grundval av deras särskilda syfte och ställning.

text: 3.3 OECD:s kommentar till modellreglerna m.m.

text: När bestämmelserna i TSL ska tolkas utgör modellreglerna, kommentaren och de administrativa riktlinjerna viktiga tolkningskällor. Detta gäller i den mån dessa källor är förenliga med direktivet och EU-rätten (

text: prop. 2023/24:32 s. 130

text: ). Det är regeringens uppfattning att den tolkning av den aktuella artikeln (1.5.2 (a)) som OECD ger uttryck för, också är den korrekta tolkningen av direktivets motsvarande artikel (2.3), och av innebörden av den bestämmelse (1 kap. 6 § TSL) som föreslås införas i TSL (

text: a. prop. s. 172

text: Definitionen av en undantagen enhet som finns i

text: artikel 1.5

text: .1 utvidgas genom

text: artikel 1.5

text: .2 till att även omfatta enheter som ägs av en undantagen enhet. Undantagna enheter kan av regulatoriska eller kommersiella skäl behöva ha separata kontrollerade enheter för att inneha tillgångar eller för att utföra specifika funktioner och sådana innehavarenheter kan enligt artikeln kvalificera sig som en undantagen enhet.

text: Artikel 1.5

text: .2 (a) avser situationen då en undantagen enhet (enligt

text: artikel 1.5

text: .1) bildar en enhet för att inneha dess tillgångar eller investera dess medel, eller för att utföra aktiviteter som är underordnade den undantagna enhetens verksamhet (punkt 43 i kommentaren till

text: artikel 1.5

text: Orden "uteslutande eller nästan uteslutande" indikerar att ett test baserat på fakta och omständigheter ska företas. Testet kräver att alla eller nästan alla enhetens aktiviteter är relaterade till att inneha tillgångar eller investera medel. Förutom vad som anges i punkt 54.1 får enheten inte aktivt bedriva andra aktiviteter än att inneha tillgångar eller investera medel för att vara en undantagen enhet enligt punkt (a). Som exempel nämns en statlig förmögenhetsfond (om den inte redan uppfyller definitionen av en statlig enhet enligt

text: artikel 10.1

text: ) som innehar tillgångar och investerar medel till förmån för staten. Bestämmelsen omfattar inte ett statligt ägt flygbolag eftersom ett flygbolags verksamhet går utöver att inneha tillgångar och investera medel. Punkt (i) kräver också att tillgångarna innehas eller att medel investeras "till förmån för den undantagna enheten". Till exempel kan en undantagen enhet som anges i

text: artikel 1.5

text: .1 ha ett helägt dotterbolag som lånar medel från tredje part för att göra direkta förvärv av tillgångar (inklusive ägarandelar i operativa företag). Om så är fallet ska upplåningen och förvärvet behandlas som att inneha tillgångar och investera medel till förmån för dess moderbolag (den undantagna enheten). Detta villkor måste läsas i samband med de andra villkoren i artikeln, inklusive villkoret att tillgångarna måste innehas eller medlen investeras till förmån för den eller de exkluderade enheterna (punkt 53 i kommentaren till

text: artikel 1.5

text: 4 Bedömning

text: Ett vilande bolag som uppfyller ägartestet får behandlas som en undantagen enhet om företaget även uppfyller verksamhetstestet (1 kap. 6 § TSL). Enligt bestämmelsen kan verksamheten bestå i att inneha tillgångar eller att investera medel till förmån för den eller de undantagna enheterna eller offentliga organen. Alternativt kan enheten uteslutande bedriva verksamhet till stöd för verksamheten i den eller de undantagna enheterna eller offentliga organen. Eftersom det är frågan om ett vilande bolag som inte bedriver någon faktisk verksamhet så gäller frågeställningen endast innehav av tillgångar till förmån för den eller de undantagna enheterna eller offentliga organen (ägarenheterna).

text: Av kommentaren till

text: artikel 1.5

text: .2 i modellreglerna framgår att bestämmelsen är avsedd att omfatta situationen då en undantagen enhet etablerar en enhet för att inneha dess tillgångar. Ett dotterbolag kan vid tillämpningen av bestämmelsen sägas inneha sina tillgångar för moderföretagets räkning (till förmån för denne). Det klargörs även i kommentaren att upptagande av lån för att finansiera förvärv av tillgångar är en verksamhet som omfattas av bestämmelsen. Uttalandet tyder på att kravet inte är högt ställt för att verksamhetstestet ska anses vara uppfyllt. Det krävs inte att faktiska aktiviteter företas för att inneha tillgångar. Tillgångar kan utgöras av bolagets aktiekapital. Av förarbetena framgår dock att ett affärsdrivande företag inte anses ha som syfte att inneha tillgångar, även om innehav av tillgångar är en naturlig del av den bedriva verksamheten (

text: prop. 2023/24:32 s. 171

text: Regeln i 1 kap. 6 § TSL syftar till att undanta verksamhet som kan sägas vara en del av undantagen verksamhet även om den bedrivs i en fristående enhet. Undantagna enheter kan, exempelvis av regulatoriska eller kommersiella skäl, vara tvingade att inneha tillgångar eller utföra specifika funktioner genom separata kontrollerade enheter. Enheten får dock inte utföra aktiviteter som går utöver de som tillåts i bestämmelsen. Syftet med bestämmelsen talar således för att ett vilande bolag som inte är ett affärsdrivande företag och som innan det blev vilande uppfyllde verksamhetstestet fortsatt ska anses uppfylla testet när det är vilande. Detsamma gäller även nystartade bolag som ännu inte har påbörjat någon faktisk verksamhet.

text: Sammantaget innebär detta att Skatteverket anser att ett vilande bolag som inte bedriver någon faktisk verksamhet uppfyller verksamhetstestet i 1 kap. 6 § TSL. Detta gäller även ett vilande bolag som endast innehåller ett aktiekapital och som inte tidigare har bedrivit någon faktisk verksamhet. Detta förutsätter dock att bolaget inte är affärsdrivande samt inte utför aktiviteter som går utöver de som tillåts i bestämmelsen. Förvaltningen av de medel som finns i bolaget utgör under angivna förhållanden en sådan verksamhet som består i att inneha tillgångar till förmån för ägarenheterna. Om det vilande bolaget även uppfyller ägartestet får det vilande bolaget behandlas som en undantagen enhet (1 kap. 6 § TSL).

text: Det föreligger inte någon skyldighet för en undantagen enhet att lämna in en tilläggsskatterapport (jfr

text: 33 d kap. 3 §

text: SFL samt 1 kap. 3 § TSL). Om en koncern enbart består av undantagna enheter finns det ingen koncernenhet med skyldighet att lämna tilläggsskatterapport.


text: Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel? (

text: SOU 2003:9

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-3209549

title: Skatt på bekämpningsmedel - begreppen ”för in” och ”tar emot” vid införsel av bekämpningsmedel från ett annat land

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att 4 § första stycket 2 LSB ska uppfattas som att det i varje given situation bara finns en aktör som uppfyller förutsättningarna för att vara skattskyldig.

text: Vad gäller begreppet ”för in” anser Skatteverket att den som låter föra in bekämpningsmedel till Sverige, antingen genom att själv transportera bekämpningsmedlet eller genom att anlita en transportör för transporten till Sverige, ska anses vara den som ”för in” bekämpningsmedlet.

text: Skatteverket anser att begreppet ”tar emot” avser det fallet att någon i Sverige beställer bekämpningsmedel från ett annat land och bekämpningsmedlet transporteras till Sverige på annat sätt än att beställaren själv transporterar bekämpningsmedlet eller anlitar en transportör för transporten. Den som beställt bekämpningsmedlet är då den som ”tar emot” bekämpningsmedlet.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit om vad som i 4 § första stycket 2 LSB menas med begreppen ”för in” och ”tar emot” bekämpningsmedel från ett annat land.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagen om skatt på bekämpningsmedel

text: Skattskyldig är den som från ett annat land för in eller tar emot bekämpningsmedel för yrkesmässig återförsäljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet (4 § första stycket 2 lagen [1984:410] om skatt på bekämpningsmedel, LSB).

text: 3.2 Proposition 2005/06:125, skatt på gödselmedel och bekämpningsmedel

text: I samband med att bestämmelsen om skattskyldighet när varor ”förs in” kompletterades med skattskyldighet när varor ”tas emot” i den numera upphävda lagen om skatt på gödselmedel och i LSB hänvisades till HOBS-utredningen 1 och det angavs att det där konstaterats att sådana bestämmelser även finns i andra lagar om punktskatter, t.ex. den numera upphävda lagen om tobaksskatt, den numera upphävda lagen om alkoholskatt och lagen om skatt på energi (

text: prop. 2005/06:125 s. 58

text: Varken i den propositionen eller i senare propositioner förklarades begreppen ”för in” och ”tar emot” vad gäller bekämpningsmedel. Däremot har begreppens innebörd tydliggjorts i propositioner avseende beskattning av andra punktskattepliktiga varor.

text: 3.3 Proposition 2009/10:40, genomförande av direktiv

text: I samband med genomförandet av direktiv

text: i den numera upphävda lagen om tobaksskatt, den numera upphävda lagen om alkoholskatt och lagen om skatt på energi tydliggjordes innebörden av begreppen ”för in” och ”tar emot” avseende bestämmelser om skattskyldighet för beskattade varor som omfattades av direktivet, dvs. varor för vilka punktskattereglerna harmoniserats inom EU. Bl.a. följande anfördes.

text: Ett förtydligande kan åstadkommas genom att reglerna konstrueras så att begreppen ”för in” eller ”tar emot” tydligt knyts till den som rent faktiskt ser till att varan kommer till Sverige från ett annat EU-land. Det är just den person som rimligen kan, och därför bör, fullgöra skyldigheten att föranmäla varan och ställa säkerhet för skatten. Skattskyldig i egenskap av att ”föra in” en vara ska således den vara som faktiskt för in varan till Sverige i kommersiellt syfte, antingen genom att själv transportera varan eller genom att anlita en transportör för transporten till Sverige. Den som efter att ha beställt en vara ”tar emot” varan här, när den kommer från ett annat EU-land, ska vara skattskyldig i denna egenskap.

text: För att åskådliggöra vem som är skattskyldig i Sverige för beskattade varor gavs några exempel. Ett fall är då en näringsidkare på egen hand för hit skattepliktiga beskattade varor för att använda varorna i kommersiell verksamhet här. Det kan t.ex. vara en tobakshandlare som reser till ett annat EU-land och förvärvar beskattade tobaksvaror, som tobakshandlaren själv transporterar hem till Sverige och säljer i sin butik. Det kan också handla om att tobakshandlaren beställer beskattade varor från ett annat EU-land och uppdrar till en transportör att föra hem varorna för hans eller hennes räkning. I båda dessa fall är det den svenska tobakshandlaren som har att föranmäla varorna och ställa säkerhet för skatten samt att betala skatten här när varorna förts in till Sverige. Man kan också tänka sig att den svenska tobakshandlaren med verksamhet i Sverige beställer beskattade varor från en handlare i ett annat EU-land och ber att denne transporterar varorna till Sverige. Även i detta fall är den svenska tobakshandlaren skyldig att föranmäla varorna och ställa säkerhet samt skyldig att betala skatten. I detta fall i egenskap av att vara den som tar emot varorna här (notera att det inte är distansförsäljning om mottagaren är näringsidkare). Är det i stället så att tobakshandlaren i det andra EU-landet, utan att ha fått någon beställning i förväg, för in beskattade tobaksvaror till Sverige och väl i Sverige kontaktar, eller blir kontaktad av, tobakshandlare här, åligger det den utländska tobakshandlaren att föranmäla varorna och ställa säkerhet för den svenska tobaksskatten samt att betala skatten här (

text: prop. 2009/10:40 s. 139

text: f.).

text: 3.4 Ytterligare propositionsuttalanden om begreppen ”för in” och ”tar emot”

text: I samband med införandet av skatt på plastbärkassar fördes ett motsvarande resonemang avseende bestämmelsen om skattskyldighet för den som för in eller tar emot skattepliktiga varor enligt den lagen (

text: prop. 2019/20:47 s. 51

text: f.). I samband med genomförandet av

text: direktiv (EU) 2020/262

text: fördes även ett motsvarande resonemang avseende bestämmelserna om oegentlighetsbeskattning av harmoniserade punktskattepliktiga varor som flyttas utan att omfattas av ett elektroniskt förenklat administrativt dokument (

text: prop. 2021/22:61 s. 266

text: 4 Bedömning

text: Begreppen ”för in” och ”tar emot” förekommer i flera bestämmelser och i flera punktskattelagar. Begreppen har inte definierats i lag, men innebörden av begreppen har beskrivits i flera propositioner. Dessa beskrivningar är samstämmiga och det kan inte utläsas annat än att avsikten är att begreppen ska ha samma innebörd i de bestämmelser där begreppen förekommer. Skatteverket anser därmed att de uttalanden som gjorts avseende innebörden av begreppen i dessa propositioner kan ge ledning vid avgörande av vem som ”för in” eller ”tar emot” bekämpningsmedel vid tillämpning av 4 § första stycket 2 LSB.

text: Mot bakgrund av utformningen av 4 § första stycket 2 LSB och de ovan nämnda propositionsuttalandena anser Skatteverket att bestämmelsen ska uppfattas som att det i varje given situation bara finns en aktör som uppfyller förutsättningarna för att vara skattskyldig och att begreppen ”för in” respektive ”tar emot” ska ges följande innebörd.

text: Skatteverket anser vidare att begreppet ”tar emot” avser det fallet att någon i Sverige beställer bekämpningsmedel från ett annat land och bekämpningsmedlet transporteras till Sverige på annat sätt än att beställaren själv transporterar bekämpningsmedlet eller anlitar en transportör för transporten. Den som beställt bekämpningsmedlet är då den som ”tar emot” bekämpningsmedlet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-3209561

title: Skatt på kemikalier i viss elektronik - begreppen ”för in” och ”tar emot” vid införsel av skattepliktiga elektronikvaror från ett annat EU-land

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att

text: 8 § första stycket 7

text: LSKE ska uppfattas som att det i varje given situation bara finns en aktör som uppfyller förutsättningarna för att vara skattskyldig.

text: Vad gäller begreppet ”för in” anser Skatteverket att den som låter föra in en vara till Sverige, antingen genom att själv transportera varan eller genom att anlita en transportör för transporten till Sverige, ska anses vara den som ”för in” varan.

text: Skatteverket anser att begreppet ”tar emot” avser det fallet att någon i Sverige beställer en vara från ett annat EU-land och varan transporteras till Sverige på annat sätt än att beställaren själv transporterar varan eller anlitar en transportör för transporten. Den som beställt varan är då den som ”tar emot” varan.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit om vad som i

text: 8 § första stycket 7

text: LSKE menas med begreppen ”för in” och ”tar emot” varor från ett annat EU-land.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik

text: Skattskyldig är den som i annat fall än som avses i 1-5 från ett annat EU-land yrkesmässigt för in eller tar emot skattepliktiga varor utan att det är distansförsäljning (8 § första stycket 7 lagen [2016:1067] om skatt på kemikalier i viss elektronik, LSKE).

text: 3.2 Proposition 2016/17:1, budgetpropositionen för 2017

text: I samband med införandet av LSKE angavs avseende begreppen ”för in” och ”tar emot” att dessa begrepp även förekommer i regler om harmoniserade punktskatter (

text: prop. 2016/17:1 s. 437

text: I samband med genomförandet av direktiv

text: prop. 2009/10:40 s. 139

text: f.).

text: prop. 2019/20:47 s. 51

text: f.). I samband med genomförandet av

text: direktiv (EU) 2020/262

text: prop. 2021/22:61 s. 266

text: 4 Bedömning

text: Begreppen ”för in” och ”tar emot” förekommer i flera bestämmelser och i flera punktskattelagar. Begreppen har inte definierats i lag, men innebörden av begreppen har beskrivits i flera propositioner. Dessa beskrivningar är samstämmiga och det kan inte utläsas annat än att avsikten är att begreppen ska ha samma innebörd i de bestämmelser där begreppen förekommer. Skatteverket anser därmed att de uttalanden som gjorts avseende innebörden av begreppen i dessa propositioner kan ge ledning vid avgörande av vem som ”för in” eller ”tar emot” en vara vid tillämpning av

text: 8 § första stycket 7

text: LSKE.

text: Mot bakgrund av utformningen av

text: 8 § första stycket 7

text: LSKE och de ovan nämnda propositionsuttalandena anser Skatteverket att bestämmelsen ska uppfattas som att det i varje given situation bara finns en aktör som uppfyller förutsättningarna för att vara skattskyldig och att begreppen ”för in” respektive ”tar emot” ska ges följande innebörd.

text: Skatteverket anser vidare att begreppet ”tar emot” avser det fallet att någon i Sverige beställer en vara från ett annat EU-land och varan transporteras till Sverige på annat sätt än att beställaren själv transporterar varan eller anlitar en transportör för transporten. Den som beställt varan är då den som ”tar emot” varan.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-3209568

title: Nikotinskatt - begreppen ”för in” och ”tar emot” vid införsel av e-vätskor och andra nikotinhaltiga produkter från ett annat EU-land

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att 6 § 2 c LSNP ska uppfattas som att det i varje given situation bara finns en aktör som uppfyller förutsättningarna för att vara skattskyldig.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit om vad som i 6 § 2 c LSNP menas med begreppen ”för in” och ”tar emot” e-vätskor och andra nikotinhaltiga produkter från ett annat EU-land.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagen om skatt på vissa nikotinhaltiga produkter

text: Skattskyldig är den som, utan att ha godkänts som lagerhållare, från ett annat EU-land för in eller tar emot e-vätskor och andra nikotinhaltiga produkter utan att det är distansförsäljning (6 § 2 c lagen [2018:696] om skatt på vissa nikotinhaltiga produkter, LSNP).

text: 3.2 Proposition 2017/18:187, beskattning av elektroniska cigaretter och vissa andra nikotinhaltiga produkter

text: Vid införandet av skatt på e-vätskor och andra nikotinhaltiga produkter utvecklades inte vad som avses med bestämmelsen om att den som, utan att vara godkänd lagerhållare, från ett annat EU-land för in eller tar emot e-vätskor och andra nikotinhaltiga produkter utan att det är distansförsäljning är skattskyldig för varorna (jfr

text: prop. 2017/18:187

text: Inte heller i senare propositioner har begreppen ”för in” och ”tar emot” förklarats vad gäller e-vätskor och andra nikotinhaltiga produkter. Däremot har begreppens innebörd tydliggjorts i propositioner avseende beskattning av andra punktskattepliktiga varor.

text: 3.3 Proposition 2009/10:40, genomförande av direktiv

text: I samband med genomförandet av direktiv

text: i den numera upphävda lagen om tobaksskatt, den numera upphävda lagen om alkoholskatt och lagen om skatt på energi tydliggjordes innebörden av begreppen ”för in” och ”tar emot” avseende bestämmelser om skattskyldighet för beskattade varor som omfattades av direktivet, dvs. varor för vilka punktskattereglerna harmoniserats inom EU. Bl.a. följande anfördes.

text: Ett förtydligande kan åstadkommas genom att reglerna konstrueras så att begreppen ”för in” eller ”tar emot” tydligt knyts till den som rent faktiskt ser till att varan kommer till Sverige från ett annat EU-land. Det är just den person som rimligen kan, och därför bör, fullgöra skyldigheten att föranmäla varan och ställa säkerhet för skatten. Skattskyldig i egenskap av att ”föra in” en vara ska således den vara som faktiskt för in varan till Sverige i kommersiellt syfte, antingen genom att själv transportera varan eller genom att anlita en transportör för transporten till Sverige. Den som efter att ha beställt en vara ”tar emot” varan här, när den kommer från ett annat EU-land, ska vara skattskyldig i denna egenskap.

text: För att åskådliggöra vem som är skattskyldig i Sverige för beskattade varor gavs några exempel. Ett fall är då en näringsidkare på egen hand för hit skattepliktiga beskattade varor för att använda varorna i kommersiell verksamhet här. Det kan t.ex. vara en tobakshandlare som reser till ett annat EU-land och förvärvar beskattade tobaksvaror, som tobakshandlaren själv transporterar hem till Sverige och säljer i sin butik. Det kan också handla om att tobakshandlaren beställer beskattade varor från ett annat EU-land och uppdrar till en transportör att föra hem varorna för hans eller hennes räkning. I båda dessa fall är det den svenska tobakshandlaren som har att föranmäla varorna och ställa säkerhet för skatten samt att betala skatten här när varorna förts in till Sverige. Man kan också tänka sig att den svenska tobakshandlaren med verksamhet i Sverige beställer beskattade varor från en handlare i ett annat EU-land och ber att denne transporterar varorna till Sverige. Även i detta fall är den svenska tobakshandlaren skyldig att föranmäla varorna och ställa säkerhet samt skyldig att betala skatten. I detta fall i egenskap av att vara den som tar emot varorna här (notera att det inte är distansförsäljning om mottagaren är näringsidkare). Är det i stället så att tobakshandlaren i det andra EU-landet, utan att ha fått någon beställning i förväg, för in beskattade tobaksvaror till Sverige och väl i Sverige kontaktar, eller blir kontaktad av, tobakshandlare här, åligger det den utländska tobakshandlaren att föranmäla varorna och ställa säkerhet för den svenska tobaksskatten samt att betala skatten här (

text: prop. 2009/10:40 s. 139

text: f.).

text: 3.4 Ytterligare propositionsuttalanden om begreppen ”för in” och ”tar emot”

text: prop. 2019/20:47 s. 51

text: f.). I samband med genomförandet av

text: direktiv (EU) 2020/262

text: prop. 2021/22:61 s. 266

text: 4 Bedömning

text: Begreppen ”för in” och ”tar emot” förekommer i flera bestämmelser och i flera punktskattelagar. Begreppen har inte definierats i lag, men innebörden av begreppen har beskrivits i flera propositioner. Dessa beskrivningar är samstämmiga och det kan inte utläsas annat än att avsikten är att begreppen ska ha samma innebörd i de bestämmelser där begreppen förekommer. Skatteverket anser därmed att de uttalanden som gjorts avseende innebörden av begreppen i dessa propositioner kan ge ledning vid avgörande av vem som ”för in” eller ”tar emot” en vara vid tillämpning av 6 § 2 c LSNP.

text: Mot bakgrund av utformningen av 6 § 2 c LSNP och de ovan nämnda propositionsuttalandena anser Skatteverket att bestämmelsen ska uppfattas som att det i varje given situation bara finns en aktör som uppfyller förutsättningarna för att vara skattskyldig och att begreppen ”för in” respektive ”tar emot” ska ges följande innebörd.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-3211353

title: Ställningstagandet ”Beskattningsland vid direktsända interaktiva framträdanden som tillhandahålls via internet” ska från och med 1 januari 2025 inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet ”Beskattningsland vid direktsända interaktiva framträdanden som tillhandahålls via internet”, daterat 2022-12-01, dnr

text: , ska från och med 1 januari 2025 inte längre tillämpas på grund av att bestämmelsen i

text: 6 kap. 47 § mervärdesskattelagen (2023:200)

text: har ändrats.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-3211440

title: Ställningstagandet ”Beräkning av omsättning vid bedömning av skattebefrielse” ska från och med 1 januari 2025 inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet ”Beräkning av omsättning vid bedömning av skattebefrielse”, daterat 2017-01-10, dnr

text: 131 8961-17/111

text: , ska från och med 1 januari 2025 inte längre tillämpas på grund av att bestämmelserna i

text: 18 kap.

text: mervärdesskattelagen (2023:200)

text: har ändrats.


text: Se även

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/2121 av den 27 november 2019

text: om ändring av

text: direktiv (EU) 2017/1132

text: vad gäller gränsöverskridande ombildningar, fusioner och delningar.

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-3211531

title: Bolag kan ge och ta emot koncernbidrag i samband med en gränsöverskridande ombildning

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverkets uppfattning är att ett bolag som flyttar sitt registrerade säte till Sverige respektive ett svenskt aktiebolag som flyttar sitt registrerade säte från Sverige genom en gränsöverskridande ombildning kan utbyta koncernbidrag med övriga svenska koncernföretag under ombildningsåret, om samtliga övriga förutsättningar för koncernbidrag i

text: 35 kap.

text: IL är uppfyllda. Detta gäller även om ett bolag före ombildningen till ett svenskt aktiebolag, respektive ett svenskt aktiebolag efter ombildningen till en utländsk juridisk person, saknar fast driftställe i Sverige.

text: 2 Frågeställning

text: Ett bolag kan flytta sitt registrerade säte från ett annat land till Sverige, och ett svenskt aktiebolag kan flytta sitt registrerade säte till ett annat land, genom en gränsöverskridande ombildning som följer av reglering i EU-direktiv samt i

text: 24 a kap.

text: aktiebolagslagen

text: Kommer ett bolag som flyttar sitt registrerade säte till Sverige att kunna utbyta koncernbidrag med sina övriga svenska koncernföretag redan det år ombildningen sker?

text: Kommer ett svenskt aktiebolag som flyttar sitt registrerade säte från Sverige att kunna utbyta koncernbidrag med sina övriga svenska koncernföretag det år ombildningen sker?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Koncernbidrag

text: Ett koncernbidrag ska enligt

text: 35 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: (IL) dras av hos givaren och tas upp hos mottagaren, om förutsättningarna för avdrag i 3, 4, 5 eller 6 § är uppfyllda och värden motsvarande bidraget förs över från givaren till mottagaren senast den dag som givaren enligt

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: (SFL) ska lämna inkomstdeklaration.

text: Med moderföretag avses i

text: 35 kap.

text: IL bland annat ett svenskt aktiebolag, och med helägt dotterföretag avses ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening som moderföretaget äger mer än 90 procent av andelarna i, 2 §.

text: Ett utländskt bolag hemmahörande inom EES och som motsvarar ett svenskt företag som anges i 2 § ska enligt 2 a § behandlas som ett sådant företag, om mottagaren av koncernbidraget är skattskyldig i Sverige för den näringsverksamhet som koncernbidraget hänför sig till.

text: Av 3 § följer att koncernbidrag från ett moderföretag till ett helägt dotterföretag eller från ett helägt dotterföretag till ett moderföretag ska dras av om vissa förutsättningar är uppfyllda. Bland annat ska både givaren och mottagaren redovisa koncernbidraget öppet i inkomstdeklarationen för ett beskattningsår som har samma deklarationstidpunkt enligt SFL eller som skulle ha haft det om inte givarens eller mottagarens bokföringsskyldighet upphört, och dotterföretaget ska ha varit helägt under givarens och mottagarens hela beskattningsår eller sedan dotterföretaget började bedriva verksamhet av något slag.

text: Ett utländskt dotterbolags fasta driftställe i Sverige har kvar avdragsrätten för koncernbidrag till sitt svenska moderföretag även det år som det fasta driftstället upphör, under förutsättning att det utländska dotterbolaget är hemmahörande inom EES (SRN 2010-03-31, dnr 147-09/D). Det som prövades i förhandsbeskedet var om dotterbolaget skulle anses helägt hela året. Att skattskyldigheten i Sverige för givarbolaget upphörde under det år koncernbidraget avsåg hindrade inte att villkoret var uppfyllt.

text: 3.2 Gränsöverskridande ombildning

text: Civilrättsligt regleras gränsöverskridande ombildningar i

text: 24 a kap.

text: aktiebolagslagen (2005:551)

text: (ABL). De svenska reglerna grundar sig på

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1132 av den 14 juni 2017

text: om vissa aspekter av bolagsrätt 1 .I bilaga II till direktivet anges det vilka bolagsformer som möjligheten till gränsöverskridande ombildning ska tillämpas på. För svensk del ska reglerna endast tillämpas på aktiebolag. När det står bolag i ställningstagandet är det de i bilaga II uppräknade bolagsformerna som avses.

text: För ett bolag som efter en gränsöverskridande ombildning ska utgöra ett svenskt aktiebolag finns regler om anmälan, kontroll och registrering i 24 a kap. 30-31 §§ ABL.

text: De rättsverkningar som uppkommer vid ombildningen är bland annat att det ombildade bolaget får sitt registrerade säte i en annan medlemsstat, och får en ändrad rättslig form enligt lagstiftningen i den staten. Bolagets tillgångar och skulder blir det ombildade bolagets tillgångar och skulder. Aktieägare i bolaget fortsätter att vara aktieägare i det ombildade bolaget. Tidpunkten för ombildningen bestäms av den medlemsstat där bolaget efter ombildningen ska ha sin hemvist (32 §).

text: En gränsöverskridande ombildning innebär att ett svenskt aktiebolag ombildas till en utländsk juridisk person eller att en utländsk juridisk person ombildas till ett svenskt aktiebolag. Det bildas alltså inget nytt bolag och inte heller upplöses det bolag som ska ombildas. I stället är det samma bolag som lever vidare i ombildad form, d.v.s. i form av en motsvarande juridisk person som omfattas av lagstiftningen i en annan stat inom EES än ditintills (

text: prop. 2021/22:286 s. 220

text: 3.3 Skattskyldighet m.m.

text: I

text: 6 kap.

text: IL finns bestämmelser om under vilka förutsättningar juridiska personer är obegränsat respektive begränsat skattskyldiga. En juridisk person är obegränsat skattskyldig under hela den period som villkoren för obegränsad skattskyldighet är uppfyllda. Om dessa villkor inte är uppfyllda ett helt beskattningsår är den juridiska personen begränsat skattskyldig under resterande del av året.

text: En utländsk juridisk person som flyttar sitt registrerade säte till Sverige blir efter ombildningen ett svenskt aktiebolag, och som sådant obegränsat skattskyldigt i Sverige. Ett svenskt aktiebolag som flyttar sitt registrerade säte till ett annat land blir efter ombildningen en utländsk juridisk person och som sådan begränsat skattskyldig i Sverige.

text: Om en utländsk juridisk person genomför en gränsöverskridande ombildning och därigenom blir skattskyldigt i Sverige ska reglerna om beskattningsinträde i

text: 20 a kap.

text: IL tillämpas. För ett svenskt aktiebolag som genomför en gränsöverskridande ombildning som innebär att skattskyldigheten i Sverige helt eller delvis upphör gäller att en uttagsbeskattning ska ske enligt 22 kap. 5 § punkt 2 IL.

text: En utländsk juridisk person som tidigare beskattats för inkomst från fast driftställe eller fastighet i Sverige och som flyttar sitt registrerade säte till Sverige har rätt att göra avdrag enligt

text: 40 kap.

text: IL för tidigare års underskott som fastställts i Sverige. Ett svenskt aktiebolag som flyttat sitt registrerade säte till ett annat land får dra av tidigare års underskott enligt huvudregeln i

text: 40 kap. 2 §

text: IL om bolaget efter flytten av sätet har kvar ett fast driftställe eller fastighet i Sverige (

text: prop. 2023/24:15 s. 35

text: ff).

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Ett bolag flyttar sitt registrerade säte till Sverige

text: Skatteverkets uppfattning är att ett bolag som flyttar sitt registrerade säte till Sverige genom en gränsöverskridande ombildning enligt direktivet, som anmäls och registreras enligt

text: 24 a kap.

text: ABL, och därefter utgör ett svenskt aktiebolag kan utbyta koncernbidrag med sina övriga svenska koncernföretag redan under ombildningsåret. Detta gäller även om bolaget inte haft något fast driftställe i Sverige före ombildningen. Samtliga övriga förutsättningar för koncernbidrag i

text: 35 kap.

text: IL måste också vara uppfyllda.

text: Det finns ingen bestämmelse som uttryckligen reglerar vad som gäller för koncernbidrag vid en gränsöverskridande ombildning, och frågan har inte heller behandlats eller nämnts i förarbetena till skatteanpassningen för gränsöverskridande ombildningar (

text: prop. 2023/24:15

text: Syftet med kravet på att ett dotterföretag ska vara helägt hela året är att hindra otillbörlig resultatutjämning. När koncernbidragsreglerna infördes avsåg lagstiftaren att resultatutjämning endast skulle kunna ske inom en befintlig koncern i Sverige. Reglerna om koncernbidrag förutsätter som utgångspunkt att såväl moderföretaget som dotterföretaget är ett svenskt företag, vilket också innebär att båda företagen är obegränsat skattskyldiga i Sverige. Om mottagaren beskattas för koncernbidraget i Sverige ska ett utländskt bolag i vissa situationer behandlas som ett svenskt företag.

text: För ett bolag som flyttar sitt registrerade säte till Sverige tillämpas reglerna om beskattningsinträde för verksamhet som det inte redan tidigare varit skattskyldigt för i Sverige. Ett underskott som uppkommit i ett annat land kan inte dras av som inrullat underskott i Sverige, eftersom avdragsrätten förutsätter att det finns ett underskott som fastställts vid föregående års beskattning i Sverige. Så kan vara fallet om bolaget tidigare bedrivit verksamhet från fast driftställe eller fastighet i Sverige. Sammantaget innebär detta att det under ombildningsåret bara är resultat som upparbetas i Sverige som kan utjämnas genom koncernbidrag.

text: Mot bakgrund av ovanstående samt att ett grundläggande krav för avdragsrätt är att mottagaren beskattas i Sverige för koncernbidraget finns det enligt Skatteverkets uppfattning inget som hindrar att bolaget utbyter koncernbidrag med övriga svenska koncernföretag under ombildningsåret, under förutsättning att samtliga övriga förutsättningar för koncernbidrag är uppfyllda.

text: 4.2 Ett svenskt aktiebolag flyttar sitt registrerade säte från Sverige

text: Skatteverkets uppfattning är att ett svenskt aktiebolag som flyttar sitt registrerade säte från Sverige genom en gränsöverskridande ombildning enligt

text: 24 a kap.

text: ABL och därefter utgör ett bolag i en annan stat kan utbyta koncernbidrag med sina övriga svenska koncernföretag under ombildningsåret. Detta gäller även om bolaget inte har kvar något fast driftställe i Sverige efter ombildningen. Samtliga övriga förutsättningar för koncernbidrag i

text: 35 kap.

text: IL måste också vara uppfyllda

text: prop. 2023/24:15

text: För att koncernbidrag ska kunna utväxlas med avdragsrätt mellan moderföretag och dotterföretag finns det krav på bland annat att dotterföretaget ska ha varit helägt under båda företagens hela beskattningsår eller sedan det började bedriva verksamhet. Vid en gränsöverskridande ombildning kommer det att vara samma bolag som lever vidare i ombildad form och ombildningen innebär inte någon förändring i de faktiska ägarförhållandena. Ett dotterbolag kan därför trots ombildningen anses ha varit helägt av ett och samma moderbolag under hela året, under förutsättning att de faktiska ägarförhållandena har bestått under både givarens och mottagarens hela beskattningsår. Denna syn överensstämmer också med Skatterättsnämndens förhandsbesked dnr 147-09/D.

text: Syftet med kravet på att ett dotterföretag ska vara helägt hela året är att hindra otillbörlig resultatutjämning. När koncernbidragsreglerna infördes avsåg lagstiftaren att resultatutjämning endast skulle kunna ske inom en befintlig koncern i Sverige. Reglerna för koncernbidrag förutsätter som utgångspunkt att såväl moderföretaget som dotterföretaget är ett svenskt företag, vilket också innebär att båda företagen är obegränsat skattskyldiga i Sverige. Om mottagaren beskattas för koncernbidraget i Sverige ska ett utländskt bolag i vissa situationer behandlas som ett svenskt företag.

text: Reglerna om gränsöverskridande ombildning innebär för svenska aktiebolag som flyttar sitt registrerade säte till en annan medlemsstat i huvudsak att det ska ske en uttagsbeskattning om skattskyldigheten för näringsverksamheten i Sverige helt eller delvis upphör. Ett underskott som fastställts i Sverige kan dras av som inrullat underskott så länge det finns kvar någon verksamhet som beskattas i Sverige, vilket är fallet om bolaget har kvar ett fast driftställe eller en fastighet i Sverige. Sammantaget innebär detta att det under ombildningsåret bara är ett resultat som upparbetas i Sverige som kan utjämnas genom koncernbidrag.

text: Om ett aktiebolag flyttar sitt registrerade säte från Sverige och inte har kvar något fast driftställe efter flytten upphör bolagets bokföringsskyldighet i samband med flytten. Därmed kan bolaget också få en annan bokslutstidpunkt för det sista räkenskapsåret. En av förutsättningarna för att kunna lämna koncernbidrag med avdragsrätt är att både givare och mottagare redovisar koncernbidraget öppet i inkomstdeklarationen för ett beskattningsår som har samma deklarationstidpunkt eller skulle ha haft det om inte givarens eller mottagarens bokföringsskyldighet upphört. Eftersom den ändrade deklarationstidpunkten beror på att bokföringsskyldigheten upphört för det svenska aktiebolaget är det i sig, enligt Skatteverkets uppfattning, inget hinder mot att lämna koncernbidrag med avdragsrätt.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-324715-2025

title: Tobaksskatt – godkännande som lagerhållare när ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att ett godkännande som lagerhållare enligt LTS inte övergår till de övertagande aktiebolagen när ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning.

text: Om det överlåtande aktiebolaget är godkänt som lagerhållare upphör godkännandet att gälla från tidpunkten då aktiebolaget anses upplöst.

text: 2 Frågeställning

text: Övergår ett godkännande som lagerhållare enligt LTS från ett aktiebolag som upplöses genom s.k. fullständig delning till de övertagande aktiebolagen?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagen om tobaksskatt

text: Skatteverket beslutar om godkännande av lagerhållare efter särskild ansökan 10 kap. 2 § andra stycket lagen [2022:155] om tobaksskatt, LTS).

text: Ett godkännande som lagerhållare förutsätter enligt 10 kap. 2 § första stycket LTS att den sökande

text: avser att bedriva verksamhet av viss art

text: är lämplig som lagerhållare med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt.

text: I LTS finns inga uttryckliga bestämmelser om vad som ska gälla med godkännandet när ett aktiebolag som godkänts som lagerhållare upplöses genom s.k. fullständig delning.

text: Aktiebolagslagen

text: Delning av aktiebolag regleras i

text: 24 kap.

text: aktiebolagslagen (2005:551)

text: , ABL. En s.k. fullständig delning sker genom att det överlåtande bolagets samtliga tillgångar och skulder övertas av två eller flera andra bolag, varvid det överlåtande bolaget upplöses utan likvidation (

text: 24 kap. 1 § andra stycket

text: ABL). Övertagande bolag kan vara redan bildade aktiebolag eller aktiebolag som bildas genom delningen (

text: 24 kap. 1 § fjärde stycket

text: ABL).

text: 4 Bedömning

text: Ett godkännande som lagerhållare enligt LTS gäller för viss juridisk eller fysisk person och ett beslut om godkännande ska alltid föregås av en lämplighetsprövning. Vid prövningen ska det göras en samlad bedömning av förhållanden och omständigheter hos sökanden för att avgöra om sökanden kan anförtros ställning som lagerhållare. Skatteverket anser därför att ett godkännande som lagerhållare enligt LTS inte kan övergå till ett annat rättssubjekt.

text: Vid en s.k. fullständig delning av aktiebolag övertas det överlåtande aktiebolagets samtliga tillgångar av de övertagande aktiebolagen. Ett godkännande som lagerhållare är enligt Skatteverkets uppfattning inte en tillgång i äganderättslig mening som ett aktiebolag fritt kan förfoga över. Ett godkännande som lagerhållare är därmed inte en sådan tillgång som enligt

text: 24 kap. 1 §

text: ABL övergår till de övertagande aktiebolagen när ett aktiebolag upplöses genom fullständig delning.

text: Skatteverket anser av dessa skäl att ett godkännande som lagerhållare vare sig enligt bestämmelserna och systematiken i LTS eller enligt bestämmelserna i ABL övergår till de övertagande aktiebolagen när ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning.

text: När ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning krävs därför att det eller de av de övertagande bolagen som avser att driva verksamhet vidare i egenskap av lagerhållare ansöker om ett godkännande som lagerhållare. Skatteverket kommer då pröva om det eller de bolagen uppfyller förutsättningarna för ett godkännande.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-324765-2025

title: Skatt på energi – godkännande som lagerhållare när ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att ett godkännande som lagerhållare enligt LSE inte övergår till de övertagande aktiebolagen när ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning.

text: 2 Frågeställning

text: Övergår ett godkännande som lagerhållare enligt LSE från ett aktiebolag som upplöses genom s.k. fullständig delning till de övertagande aktiebolagen?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagen om skatt på energi

text: Skatteverket beslutar om godkännande av lagerhållare efter särskild ansökan (6 kap. 2 § andra stycket lagen [1994:1776] om skatt på energi, LSE).

text: Ett godkännande som lagerhållare förutsätter enligt 6 kap. 2 § första stycket LSE att den sökande

text: I LSE finns inga uttryckliga bestämmelser om vad som ska gälla med godkännandet när ett aktiebolag som godkänts som lagerhållare upplöses genom s.k. fullständig delning.

text: Aktiebolagslagen

text: Delning av aktiebolag regleras i

text: 24 kap.

text: aktiebolagslagen (2005:551)

text: 24 kap. 1 § andra stycket

text: 24 kap. 1 § fjärde stycket

text: ABL).

text: 4 Bedömning

text: Ett godkännande som lagerhållare enligt LSE gäller för viss juridisk eller fysisk person och ett beslut om godkännande ska alltid föregås av en lämplighetsprövning. Vid prövningen ska det göras en samlad bedömning av förhållanden och omständigheter hos sökanden för att avgöra om sökanden kan anförtros ställning som lagerhållare. Skatteverket anser därför att ett godkännande som lagerhållare enligt LSE inte kan övergå till ett annat rättssubjekt.

text: 24 kap. 1 §

text: Skatteverket anser av dessa skäl att ett godkännande som lagerhållare vare sig enligt bestämmelserna och systematiken i LSE eller enligt bestämmelserna i ABL övergår till de övertagande aktiebolagen när ett aktiebolag upplöses genom s.k. fullständig delning.