identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 204738-14/111

title: Hur bestäms marknadsvärdet för ett finansiellt instrument på ett investeringssparkonto?

text: Nytt: 2023-11-28

text: Riksbanken ändrade källa för de valutakurser som publiceras, från Nasdaq till ECB den 27 november 2023. Skatteverkets uppfattning är, liksom tidigare, att de valutakurser som ska användas är de som Riksbanken publicerar. I ställningstagandet framgår att Nasdaqs valutakurser ska användas vid omräkning till svenska kronor. Denna skrivning avser enbart att visa på vilken källa som Riksbanken har använt vid sin publicering. Att Riksbanken nu byter källa påverkar inte ställningstagandet i sig. Skatteverket anser att Riksbankens publicerade valutakurser ska användas för omräkning oavsett vilken källa som används.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagande från 2012-03-02 med dnr

text: 131 75633-12/111

text: . Förutom vissa förtydliganden och begreppsändringar har en ny punkt 4.4 tillkommit.

text: För information om värdering av finansiella instrument som inte förvaras på ett investeringssparkonto hänvisas till Värdering av värdepapper med ledning av marknadsnotering när kontrolluppgift ska lämnas för inkomst eller ersättning i inkomstslaget kapital dnr

text: 131 215818-14/111

text: 1 Sammanfattning

text: Nedan anges allmänna riktlinjer för hur marknadsvärdet vanligtvis kan bestämmas. I vissa fall bör dock marknadsvärdet bestämmas efter annan grund om det medför ett mer rättvisande marknadsvärde jämfört med de allmänna riktlinjerna.

text: 1.1 Värdering

text: Vid kvartalsvärdering används senast noterad betalkurs dagen innan kvartalets början.

text: Vid överföring av finansiella instrument till ett konto används senast noterad betalkurs närmast före överföringstidpunkten.

text: För ett finansiellt instrument som saknar avslut de senaste fem dagarna före värderings-tidpunkten, används istället senaste köpkurs närmast före värderingstidpunkten.

text: Om överföring sker innan handeln startar den första handelsdagen är det möjligt att använda de avslut som sker efter det att handeln påbörjas.

text: 1.2 Marknadsplatser

text: Om ett finansiellt instrument handlas på mer än en marknadsplats inom Sverige används betalkursen på den marknadsplats där det finansiella instrumentet är primärnoterad.

text: Om ett finansiellt instrument handlas både inom och utanför Sverige används betalkursen på den svenska marknaden.

text: Om handel sker på flera utländska marknadsplatser används betalkursen på den marknadsplats där det finansiella instrumentet är primärnoterad.

text: 1.3 Värdepappersfonder och specialfonder

text: För fondandelar används den beräknade NAV-kursen.

text: För fondandelar där NAV-kurs inte beräknas varje vecka används istället indikativ NAV-kurs om denna tidsmässigt ligger närmare värderingstidpunkten.

text: För börshandlade fondandelar görs värderingen på samma sätt som för andra noterade tillgångar.

text: 1.4 Utländsk valuta

text: Vid värdering av utländsk valuta och finansiella instrument noterade i utländsk valuta används den dagliga mittkursen.

text: Vid värderingen där utländsk valuta ska räknas om används en kurs med två decimaler.

text: 2 Frågeställning

text: Från och med den 1 januari 2012 går det att öppna ett investeringssparkonto. Marknadsvärdet på tillgångarna ska vid vissa angivna situationer beräknas (

text: 42 kap. 37 § inkomstskattelagen

text: - IL). Bl.a. ska en värdering göras för att räkna ut ett kapitalunderlag vid beskattningen liksom när finansiella instrument, som en person redan äger, förs över till kontot. Frågan gäller hur marknadsvärdet ska beräknas för dessa investeringstillgångar vid olika situationer.

text: Av reglerna framgår bl. a. inte:

text: vilken kurs som ska användas vid värderingen

text: vilken marknadsplats som ska användas om det finansiella instrumentet handlas på flera platser eller

text: vilket värde som ska användas om det finansiella instrumentet saknar daglig notering.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 6 § lag (2011:1268)

text: om investeringssparkonto framgår att med investeringstillgångar avses:

text: finansiella instrument som är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en

text: motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

text: finansiella instrument som handlas på en handelsplattform, eller

text: andelar i en värdepappersfond eller specialfond.

text: Även svensk och utländsk valuta får förvaras på kontot enligt

text: 10 § samma lag

text: Beskattningen av ett investeringssparkonto sker genom att en schablonintäkt ska tas upp som kapitalinkomst. För att få fram underlag till denna schablonintäkt ska ett kapitalunderlag beräknas (

text: 42 kap. 36 §

text: IL). Vid denna beräkning ska marknadsvärdet på de tillgångar som förvaras på kontot vid början av varje kvartal ingå (

text: 42 kap. 37 §

text: IL).

text: Även tillgångar som överförs till ett investeringssparkonto från ett konto som inte är ett investeringssparkonto och tillgångar som överförs från en annan persons investeringssparkonto ska ingå i kapitalunderlaget. I dessa fall ska marknadsvärdet beräknas när tillgången förtecknas på kontot (

text: 42 kap. 37 §

text: IL).

text: Den som har fört över tillgångar till ett investeringssparkonto från ett konto som inte är ett investeringssparkonto anses ha sålt tillgångarna och en kapitalvinstberäkning ska redovisas i inkomstdeklarationen. Försäljningsintäkten motsvarar marknadsvärdet på tillgångarna då de förtecknas på kontot (44 kap. 8a § IL).

text: Med marknadsvärdet avses det pris som den skattskyldige skulle ha fått betala om han själv skaffat motsvarande finansiella instrument (

text: 61 kap. 2 §

text: IL).

text: Huvudregeln vid värdering av andelar i en värdepappersfond är att fondbolaget minst en gång varje vecka ska beräkna och offentliggöra ett fondandelsvärde (

text: 4 kap. 10 § lag (2004:46)

text: om värdepappersfonder). När det gäller specialfonder ska en AIF-förvaltare värdera tillgångarna minst en gång per år (

text: 8 kap. 8 § lag (2013:561)

text: om förvaltare av alternativa investeringsfonder).

text: 4 Bedömning

text: En utgångspunkt vid värderingen är att det alltid är det faktiska marknadsvärdet som i första hand ska användas. Nedan följer en redogörelse för hur Skatteverket anser att värderingen av investeringstillgångar på ett investeringssparkonto bör ske i de fall det kan vara svårt att ange ett marknadsvärde. Kan ett marknadsvärde bestämmas på ett mer tillförlitligt sätt än det som beskrivs i detta ställningstagande är det dock det värdet som i första hand används.

text: Investeringstillgångar på ett investeringssparkonto ska som huvudregel handlas vid en reglerad marknad eller på en handelsplattform. Detta innebär att det kommer att finnas publicerade noteringar för tillgången för de allra flesta affärsdagar. För att återge ett korrekt marknadsvärde anser Skatteverket att dessa noteringar bör användas på följande sätt:

text: 4.1 Kvartalsvärdering

text: Tillgångar på ett investeringssparkonto ska värderas vid ingången av varje kvartal, dvs. klockan 00.01 den 1 januari, den 1 april, den 1 juli och den 1 oktober. Detta innebär att marknadsvärdet bäst bör motsvara den senast noterade betalkursen dagen innan kvartalet påbörjas. Om dagen före kvartalets ingång inte är en affärsdag används istället närmast föregående affärsdag.

text: 4.2 Överföring till kontot

text: Vid överföring av finansiella instrument från ett depå- eller värdepapperskonto till ett investeringssparkonto anses tillgångarna vara avyttrade. Avyttringen anses ha skett till marknadsvärdet då det finansiella instrumentet förtecknades på investeringssparkontot.

text: I proposition 2011/12:1 s. 341 anger regeringen att ”Överföringen är fullbordad i samma stund som tillgångarna förtecknas på investeringssparkontot och det är således marknadsvärdet vid denna tidpunkt som ska beaktas vid beräkningen av kapitalunderlaget.”

text: Avyttringen bör därför ha skett vid den aktuella tidpunkt då tillgången bokas in på kontot. Värderingen av det finansiella instrumentet görs med ledning av noterad kurs vid denna tidpunkt. Skatteverket anser att marknadsvärdet vid en sådan överföring motsvarar senast noterade betalkursen vid överföringstidpunken. Detta gäller även om det helt saknas kurser under en eller flera dagar (se dock p. 4.3).

text: Motsvarande värde används även vid beräkning av kapitalunderlaget då värdet av en överföring av finansiella instrument ingår i underlaget (

text: 42 kap. 37 §

text: IL).

text: 4.3 Värdering där avslut sker mer sällan

text: Det förekommer att aktier i mindre bolag inte har några avslut under ett antal dagar. Likaså finns det vissa typer av finansiella instrument som handlas mer sällan till exempel aktieindexobligationer. I det senare fallet finns det däremot ett pris från en market maker som anger vad denne är villig att köpa tillgången för. För dessa finansiella instrument bör senaste köpkurs vara ett mer rättvisande marknadsvärde än senaste betalkurs.

text: Finansiella instrumentet som inte omsätts regelbundet bör därför värderas på ett annat sätt än i punkten 4.1 och 4.2. Om det finns svårigheter att få fram ett faktiskt värde anser Skatteverket att i de fall ett finansiellt instrument inte har haft något avslut de senaste fem dagarna kan senast köpkurs användas, istället för senast betalkurs. Detta gäller både vid den kvartalsvisa värderingen och vid överföring av finansiella instrument till ett investeringssparkonto.

text: 4.4 Värdering innan några avslut sker

text: Skatteverket anser att ett finansiellt instrument är en investeringstillgång under hela den första handelsdagen oavsett vid vilken tidpunkt på dygnet som aktierna förs över till investeringssparkontot (punkt. 4.3 ”Kontrolluppgiftsskyldighet för schablonintäkt och överföring till ett investeringssparkonto” dnr

text: 131 758113-13/111

text: ). Detta innebär att det kan uppstå situationer där det finansiella instrumentet anses vara noterat men där första notering ännu inte hunnit ske.

text: Om överföring sker innan handeln startar den första handelsdagen anser Skatteverket, när marknadsvärdet ska beräknas, att det är möjligt att använda de avslut som sker efter det att handeln påbörjas. Beräkningen görs utifrån ett snittvärde. Detta snittvärde ska återspegla en stabil prisbild. Till exempel kan de fem eller sju första avsluten som sker under handelsdagen efter överföringen användas. Om däremot avsluten inte uppvisar en likartad prisbild får investeringsföretaget istället beräkna marknadsvärdet på ett annat sätt t.ex. genom ett snitt av fler avslut, avslut under flera handelsdagar eller genom att bortse från de avvikande kurserna.

text: När det gäller värdet på en nyemitterad aktie som är en investeringstillgång kan i vissa fall denna värderas till teckningskursen vid överföring till investeringssparkontot (punkt 3.3 och 4.8 ”Kontrolluppgiftsskyldighet för schablonintäkt och överföring till ett investeringssparkonto” dnr

text: 131 758113-13/111

text: Det förekommer även att ett finansiellt instrument som överförs till ett investeringssparkonto är noterat men någon egentlig handel inte har kommit igång eller att noteringen har blivit fördröjd. Om det inte har skett något avslut och det inte går att få någon ledning av ställningstagandet vid beräkning av marknadsvärdet får investeringsföretaget göra en beräkning utifrån tillgänglig information. Ett sätt att beräkna ett marknadsvärde kan vara en sammanvägning av vad det finansiella instrumentet faktiskt har köpts för och de teoretiska kurserna för köp och sälj som finns. I dessa situationer får investeringsföretaget göra en bedömning av marknadsvärdet i varje enskilt fall.

text: 4.5 Marknadsplatser

text: Med investeringstillgång avses finansiella instrument som handlas på en reglerad marknad i hela världen eller på en handelsplattform inom EES-området. Handlas det finansiella instrumentet på enbart en marknadsplats används de noterade kurser som finns där. Om det finansiella instrumentet handlas på mer än en marknadsplats anser Skatteverket att följande bör gälla:

text: Handel på flera marknadsplatser inom Sverige

text: Vissa finansiella instrument handlas på mer än en marknadsplats inom Sverige, vilket innebär att det finns olika uppgifter om kurser för samma finansiella instrument. I dessa fall används kursen där det finansiella instrumentet är primärnoterat.

text: Handel på marknadsplatser inom och utanför Sverige

text: Om ett finansiellt instrument handlas på både marknadsplatser inom Sverige och utanför Sverige används i första hand kursen på den svenska marknadsplatsen.

text: Handel på flera marknadsplatser utanför Sverige

text: Om ett finansiellt instrument handlas på flera utländska marknadsplatser används i första hand kursen på den utländska marknadsplats där det finansiella instrumentet är primärnoterad.

text: Om det inte sker någon handel med det finansiella instrumentet där det är primärnoterat eller om handeln är sporadisk används istället den marknadsplats som bäst visar faktiskt marknadsvärde. Detsamma gäller om det finansiella instrumentet är primärnoterat på en marknadsplats som inte är en reglerad marknad eller handelsplattform.

text: 4.6 Värdepappersfonder och specialfonder

text: Av proposition 2011/12:1 s. 336 framgår att regeringen anser att en s.k. NAV-kurs (nettoandelsvärde) bör kunna var en utgångspunkt vid värderingen. En NAV-kurs är ett beräknat värde av fondandelar utifrån fondförmögenheten. Beräkningen för värdepappersfonder ska ske minst en gång i veckan (4 kap. 10 § lag om värdepappersfonder). För andelar i en värdepappersfond, bör därför vid värderingen i första hand den beräknade NAV-kursen användas.

text: Av Finansinspektionens föreskrift (FFFS) framgår att det kan finnas undantag från den värdering som ska ske. I föreskrifterna om förvaltare av alternativa investeringsfonder sägs att om värdet för en specialfond inte beräknas och publiceras minst en gång i månaden ska istället ett indikativ fondandelsvärde beräknas och publiceras (12 kap. 4 §

text: FFFS 2013:10

text: ). En indikativ NAV-kurs är ett uppskattat värde av fondandelarna.

text: Skatteverket anser att i de fall någon NAV-kurs för en fondandel inte beräknats varje vecka bör vid värderingen istället indikativ NAV-kurs användas. Detta gäller om den indikativa kursen, jämfört med den faktiska NAV-kursen, tidsmässigt ligger närmare värderingstidpunkten.

text: Förutom att köpa och lösa in fondandelar via fondbolaget sker även en handel via reglerade marknader och handelsplattformar. Dessa fonder kallas för ETF (Exchange Traded Funds) eller börshandlade fonder. För dessa fondandelar finns noteringskurser på samma sätt som för aktier. Denna notering bör återspegla marknadsvärdet på ett mer direkt sätt än en NAV-kurs. Skatteverket anser därför att vid värdering av börshandlade fondandelar bör dessa noteringar användas på samma sätt som för andra noterade tillgångar.

text: 4.7 Utländsk valuta

text: På investeringssparkontot kan även utländsk valuta förvaras. Likaså kan ett finansiellt instrument vara noterat i annan valuta än svenska kronor. I dessa fall ska en omräkning till svenska kronor ske vid värderingen.

text: Skatteverket anser att värdering av utländsk valuta och av finansiella instrument noterade i annan valuta bör göras utifrån den gemensamma mittkurs som NASDAQ OMX dagligen fastställer. Denna mittkurs publiceras bl.a. av Riksbanken. Den dagskurs som gäller för respektive värderingstidpunkt bör användas.

text: Skatteverket anser även att vid värderingen bör det användas en kurs innehållande två decimaler. Övriga decimaler tas inte med vid beräkningarna. Även framräknat värde bör avrundas till två decimaler.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 205136-17/111

publisher: Skatteverket

status: upphävt

org: skv

text: Nytt: 2025-03-25

type: stycke

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2025-03-25, dnr

text: Nytt: 2023-06-16

text: Den 1 juli 2022 höjdes omsättningsgränsen för skattebefrielse från 30 000 kronor till 80 000 kronor per beskattningsår. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för mervärdesskatt där skattskyldigheten inträtt före ikraftträdandet (

text: prop. 2021/22:110

text: , SFS 2022:404).

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: En elproducent som har avtal om att antingen all el eller endast överskottsel ska levereras ut på nätet mot ersättning, bedriver en självständig ekonomisk verksamhet. Omsättningens storlek och mängden el som produceras har ingen betydelse för bedömningen. Detta gäller oavsett om elen produceras i ett vindkraftverk, i en solcellsanläggning eller på annat sätt.

text: Utöver ersättning för den el som produceras och levereras ut på nätet får producenten en ersättning från nätägaren (nätkoncessionshavaren) för s.k. nätnytta. Skatteverket anser att det är fråga om en omsättning av en tjänst när ersättning utgår för nätnytta. Däremot är det inte en ekonomisk verksamhet när el matas ut på nätet utan att ersättning fås för själva elleveransen, men ersättning fås för nätnytta.

text: Det är inte möjligt att redovisa mervärdesskatt enligt ett nettodebiteringssystem där nätägarens nätavgift reduceras med ersättning för nätnytta.

text: Den som har en begränsad försäljning kan omfattas av skattebefrielse när den totala försäljningen, av el och annan försäljning, inom landet under innevarande beskattningsår och under vart och ett av de två närmast föregående beskattningsåren är högst 30 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ”Skattskyldighet för mikroproducenter av el, mervärdesskatt” från den 11 augusti 2015, dnr

text: 131 380511-15/111

text: . En uppdatering har gjorts med anledning av de nya reglerna om skattebefrielse.

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket har i ett ställningstagande den 11 augusti 2015, dnr

text: 131 380511-15/111

text: , tagit ställning i frågan om ekonomisk verksamhet föreligger vid mikroproduktion av el.

text: Sedan den 1 januari 2017 gäller skattebefrielse för beskattningsbara personer vid försäljning inom landet när försäljningen under innevarande beskattningsår och under vart och ett av de två närmast föregående beskattningsåren är högst 30 000 kr exklusive mervärdesskatt.

text: 131 380511-15/111

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Mervärdesskattelagen

text: Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap, i den utsträckning den beskattningsbara personen inte är befriad från skatt på omsättningen (

text: 1 kap. 1 § första stycket 1 mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML).

text: Med beskattningsbar person avses den som, oavsett på vilken plats, självständigt bedriver en ekonomisk verksamhet, oberoende av dess syfte eller resultat. Med ekonomisk verksamhet avses varje verksamhet som bedrivs av en producent, en handlare eller en tjänsteleverantör, inbegripet gruvdrift och jordbruksverksamhet samt verksamheter inom fria och därmed likställda yrken. Utnyttjande av materiella eller immateriella tillgångar i syfte att fortlöpande vinna intäkter därav ska särskilt betraktas som ekonomisk verksamhet (

text: 4 kap. 1 §

text: ML).

text: Motsvarande bestämmelser i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt finns i artiklarna 2.1

text: a

text: och

text: c

text: och

text: En beskattningsbar person är befriad från skatt på omsättning av varor och tjänster som den beskattningsbara personen gör inom landet under ett beskattningsår, om omsättningen enligt

text: 9 d kap. 3 §

text: ML inte beräknas överstiga 30 000 kr under beskattningsåret och inte har överstigit 30 000 kr för något av de två närmast föregående beskattningsåren (

text: 9 d kap. 1 §

text: ML).

text: Den som är skattskyldig för mervärdesskatt enligt

text: mervärdesskattelagen

text: ska registreras (

text: 7 kap. 1 § skatteförfarandelagen

text: En verksamhet ska omfattas av begreppet ekonomisk verksamhet om den bedrivs i syfte att fortlöpande vinna intäkter. Frågan om verksamhetens syfte är att fortlöpande vinna intäkter är en sakfråga som ska bedömas med hänsyn till alla omständigheter i det enskilda fallet, däribland vilken typ av tillgång som det är fråga om. Detta kriterium ska även göra det möjligt att avgöra om en enskild har använt en tillgång på ett sätt som medför att hans verksamhet ska anses som en ”ekonomisk verksamhet” i den mening som avses i direktivet. Om en tillgång på grund av sin karaktär kan användas för såväl ekonomiska som privata ändamål, ska det utifrån samtliga omständigheter rörande dess användande avgöras om den verkligen används för att fortlöpande vinna intäkter. För att bedöma om verksamheten bedrivs i syfte att fortlöpande vinna intäkter kan jämförelse ske mellan hur tillgången faktiskt används och hur motsvarande ekonomisk verksamhet i vanliga fall utövas. När aktiva åtgärder utförs genom att använda medel som liknar dem som används av en producent, en handlare eller en tjänsteleverantör i den mening som avses i

text: artikel 9.1

text: ska verksamheten anses utgöra ”ekonomisk verksamhet” i den mening som avses i denna bestämmelse. Bedömning av om användandet av materiella eller immateriella tillgångar skett i syfte att fortlöpande vinna intäkter påverkas inte av om detta användande skett i vinstsyfte (

text: Fuchs punkt 18-21 och 25,

text: Redlihs punkt 33-36 samt de förenade målen

text: och

text: Slaby punkt 39).

text: Betalningar som följer av rena egendomsinnehavet utgör inte ersättning för en transaktion eller ekonomisk verksamhet (

text: , EDM punkt 49).

text: EU-domstolen har bedömt att begreppet ekonomisk verksamhet omfattar driften av en solcellsanläggning som befinner sig på eller i anslutning till en privatbostad och som är utformad på så sätt att den mängd el som produceras levereras till elnätet i syfte att fortlöpande vinna intäkter. Att den mängd el som produceras alltid är mindre än den sammanlagda el som förbrukas av den person som driver anläggningen föranleder inte någon annan bedömning (

text: , Fuchs punkt 28-29).

text: När begreppen beskattningsbar person och ekonomisk verksamhet infördes i ML uttalade regeringen vad gäller privatpersoners försäljning av överskottsel att avgörandet från EUD i målet

text: kan ge viss vägledning avseende bedömningen av eventuell skattskyldighet för mikroproducenter (

text: prop. 2012/13:124 s. 81

text: Regeringen har i olika sammanhang framhållit att det är angeläget att förenkla för de minsta företagen. Ett sätt att förenkla för dessa företag är att ge dem en möjlighet att bli befriade från att ta ut mervärdesskatt. En möjlighet till skattebefrielse införs därför för mindre företag. Ett ytterligare skäl för att införa en skattebefrielse är att underlätta för privatpersoners försäljning av överskottsel (

text: prop. 2016/17:1 s. 397

text: Ellagen

text: En elproducent har rätt att få ersättning från den nätkoncessionshavare till vars ledningsnät elproducentens anläggning är ansluten. Ersättningen ska motsvara dels värdet av den minskning av energiförluster i ledningsnätet som inmatning av el från anläggningen medför och dels värdet av den reduktion av nätkoncessionshavarens avgifter för att ha sitt ledningsnät anslutet till annan nätkoncessionshavares ledningsnät som blir möjlig genom att anläggningen är ansluten till ledningsnätet (

text: 3 kap. 15 § ellagen

text: Hur ersättningen enligt

text: 3 kap. 15 § ellagen

text: ska beräknas framgår av

text: elförordningen (1994:1250)

text: Av förarbetena framgår att inmatningen av el medför en minskning av energiförlusterna i det ledningsnät som anläggningen är ansluten till. Värdet av denna minskning ska ingå i ersättningen till elproducenten. Beräkningen av detta värde görs genom en bedömning av hur mycket förlusterna i koncessionshavarens ledningsnät minskar på grund av inmatningen i förhållande till om anläggningen inte hade funnits. Den omständigheten att anläggningen är ansluten till ledningsnätet medför dessutom att koncessionshavaren oftast kan minska sin kostnad för att ha sitt ledningsnät anslutet till överliggande nät. Han behöver då t.ex. inte abonnera på lika hög effekt som om anläggningen inte hade varit ansluten och hans avgifter under högbelastningsperioder kan då också bli lägre (

text: prop. 1996/97:136 s. 148

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Försäljning av el

text: Det är en ekonomisk verksamhet när en solcellsanläggning installeras på en fastighet och man mot ersättning kontinuerligt säljer antingen all el eller endast överskottselen in på elnätet. Omsättningens storlek och mängden producerad el har ingen betydelse för bedömningen. Detta gäller oavsett om elen produceras i ett vindkraftverk, i en solcellsanläggning eller på annat sätt. En elproducent som har avtal om att antingen all el eller endast överskottsel ska levereras ut på nätet mot ersättning bedriver en självständig ekonomisk verksamhet

text: Den som har en begränsad försäljning kan omfattas av skattebefrielse och ska då inte registrera sig för och betala mervärdesskatt. Försäljningen omfattas av skattebefrielse när den totala försäljningen, av el och annan försäljning, inom landet under innevarande beskattningsår och under vart och ett av de två närmast föregående beskattningsåren är högst 30 000 kr exklusive mervärdesskatt.

text: 4.2 Ersättning för nätnytta enligt

text: 3 kap. 15 § ellagen

text: Utöver ersättning för den el som produceras och levereras in på nätet får producenten ersättning från nätägaren för s.k. nätnytta. Nätnytta uppstår för nätägaren när en elproducent levererar ut el på nätet. Genom att en produktionsanläggning ansluts till ett elnät får nätägaren minskade energiförluster i sina nät. Nätägarens kostnader för att få ha sitt nät anslutet till överliggande nät blir dessutom ofta lägre tack vare att en produktionsanläggning ansluts till hans eget nät. En elproducent har rätt att få ersättning av nätägaren för nätnytta enligt lag.

text: Skatteverket anser att tillhandahållen nätnytta är en tjänst. Nätnytta uppstår genom den fysiska inmatningen av el på nätet och är oberoende av om elproducenten säljer eller skänker sin el till ett elhandelsföretag. Nätägaren får en nytta genom minskade kostnader i sin verksamhet och får ett effektivare och säkrare nät.

text: Enligt Skatteverkets bedömning finns en direkt koppling mellan ersättningen och tjänsten (nätnyttan), d.v.s. det är en omsättning av en tjänst. Den omständigheten att ersättning för nätnytta ska utgå enligt lag och att det sätt på vilket ersättning ska beräknas är reglerat i en förordning påverkar inte bedömningen.

text: I vissa fall kan ersättning för nätnytta reducera nätavgiften som nätägaren tar ut av producenten för rätten att få vara ansluten till nätet. Skatteverket anser att det i dessa fall är fråga om två separata transaktioner där beskattningsunderlaget ska fastställas för respektive transaktion. Det innebär att det inte är möjligt att redovisa mervärdesskatt enligt ett nettodebiteringssystem.

text: Ersättning för el och nätnytta

text: Skatteverket anser att det är fråga om en ekonomisk verksamhet när ersättning fås för både el och för nätnytta. Det är fråga om en ekonomisk verksamhet när verksamheten bedrivs i syfte att fortlöpande vinna intäkter. Som framgår ovan anser Skatteverket att det är fråga om en ekonomisk verksamhet när el levereras ut på nätet mot ersättning. Detta innebär att när ersättning för nätnytta betalas ingår denna i den bedrivna ekonomiska verksamheten och ska därmed beskattas om inte försäljningen omfattas av skattebefrielse.

text: Ersättning endast för nätnytta

text: Skatteverket anser att det däremot inte är fråga om en ekonomisk verksamhet när ersättning fås endast för nätnytta. I dessa fall matas el ut på nätet utan att producenten får ersättning för själva elleveransen, men ersättning fås för nätnytta. För att få ersättning för nätnytta krävs endast att el matas ut på nätet. Skatteverket anser att det inte är fråga om en ekonomisk verksamhet eftersom försäljningen inte sker på ett sätt som är jämförbart med motsvarande ekonomisk verksamhet, d.v.s. en elproducents verksamhet. Skillnaden är att en elproducent använder anläggningen för att producera el i syfte att fortlöpande vinna intäkter genom att sälja den producerade elen. En person som endast får ersättning för nätnytta använder inte sin tillgång på samma sätt, d.v.s. vidtar inte samma aktiva åtgärder som en elproducent. Ersättningen för nätnytta får anses ingå i personens privata användning och förvaltning av sin egendom.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 205189-07/111

status: gällande

title: Utländsk delägare och kvalificerad andel vid tillämpning av 23 kap. 19 § IL

text: 1 Sammanfattning

text: Enligt Skatteverkets bedömning avses med kvalificerad andel i

text: 23 kap. 19 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: ,IL, sådan andel som är kvalificerad enligt

text: 57 kap.

text: samma lag och att bestämmelserna i det senare kapitlet ska tolkas på sätt att begränsat skattskyldig kan inneha kvalificerad andel.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: I

text: 23 kap. 19 §

text: IL uppställs krav på att andelar i det förvärvande företaget ska vara kvalificerade i samma utsträckning som i det överlåtande företaget.

text: Fråga har uppkommit om en utomlands bosatt och begränsat skattskyldig persons andelar i ett fåmansföretag kan anses som kvalificerade.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I

text: 23 kap.

text: IL regleras beskattning vid underprisöverlåtelser. I 19 § samma kapitel anges villkor för att en sådan överlåtelse inte ska medföra uttagsbeskattning enligt

text: 22 kap.

text: IL där överlåtaren är ett företag och om någon andel i företaget är kvalificerad. Om förvärvaren är ett företag gäller, med vissa undantag, att minst samma andel av andelarna i det förvärvande företaget ska vara kvalificerade som andelen kvalificerade andelar i det överlåtande företaget.

text: I

text: 2 kap.

text: IL har samlats ett antal av de definitioner av vissa termer och uttryck som används i lagen. 1 § samma kapitel innehåller en lista med termer och uttryck som är förklarade i kapitlet eller i andra kapitel. Vad avser begreppet kvalificerad andel så hänvisas till 57 kap. 4-7 §§ IL.

text: Bestämmelserna i

text: 57 kap. 7 §

text: IL i dess lydelse t.o.m. 31 december 2006 har fr.o.m. den 1 januari 2007 delats upp i fyra nya paragrafer, 7, 7 a, 7 b och 7 c §§. Bestämmelserna om vilka andelar som ska anses kvalificerade efter ett andelsbyte omfattar därefter även andelar som mottagits vid en partiell fission och finns i 7, 7 a, 7 b, §§. Bestämmelserna tillämpas från och med 2008 års taxering.

text: Den grundläggande definitionen av vad som avses med kvalificerad andel finns i

text: 57 kap. 4 §

text: IL. Med kvalificerad andel avses enligt nämnda bestämmelse andel i fåmansföretag om andelsägaren eller någon denne närstående person är eller har inom den senaste femårsperioden varit verksam i betydande omfattning i företaget eller i något annat av de i bestämmelsen angivna företagen.

text: Av

text: 2 kap. 2 §

text: IL framgår att uttryck eller termer som används i lagen även omfattar motsvarande utländska företeelser om det inte anges eller framgår av sammanhanget att enbart svenska företeelser avses.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Reglerna om underprisöverlåtelser infördes ursprungligen i lagen (

text: ) om beskattning vid överlåtelse till underpris, UPL. Lagen har upphävts och bestämmelserna placerades i

text: 23 kap.

text: IL. Den aktuella bestämmelsen i

text: 23 kap. 19 §

text: IL fanns tidigare i

text: 27 §

text: UPL. I

text: 26 §

text: UPL som behandlade de fall där överlåtaren var fysisk person angavs att samtliga andelar i ett förvärvande företag skulle vara kvalificerade. Bestämmelsen återfinns i

text: 23 kap. 18 §

text: IL. I

text: 26 §

text: UPL hänvisades till definitionen av kvalificerad andel i

text: 3 §

text: 12 amom. i den upphävda lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt, SIL.

text: Någon motsvarande hänvisning finns inte i 23 kap. 18 eller 19 §§ IL. Detta kan förklaras av att sådan hänvisning skulle vara överflödig genom införandet av

text: 2 kap. 1 §

text: IL och att det i IL torde generellt gälla att om det ges en definition av en term eller uttryck i en bestämmelse i IL så gäller definitionen genomgående i hela lagen, såvida inte annat anges (

text: prop. 1999/2000:2

text: Del 2 s. 17 ff.).

text: Enligt Skatteverkets mening avses därför i

text: 23 kap. 19 §

text: IL sådan andel som är kvalificerad enligt bestämmelserna i

text: 57 kap.

text: IL. Detta får även anses framgå av det undantag som görs i

text: 23 kap. 19 § andra stycket

text: IL för sådana marknadsnoterade andelar som är kvalificerade enligt

text: 57 kap.

text: 7 a

text: eller

text: 7 b §§

text: samma lag.

text: Frågan om en utomlands bosatt och begränsat skattskyldig persons andelar i ett fåmansföretag kan anses som kvalificerade vid tillämpningen av bestämmelserna i

text: 23 kap.

text: IL får således enligt Skatteverkets mening besvaras utifrån en tolkning av definitionen av kvalificerad andel i 57 kap. 4-7 b §§ IL.

text: Skatteverkets uppfattning är att termen "kvalificerad andel" i 57 kap. 4-7 b §§ IL endast utgör en benämning på ett andelsinnehav där vissa angivna omständigheter föreligger. För att en andel ska anses vara kvalificerad kan därför inte krävas att andelsägaren beskattas för utdelning eller kapitalvinst enligt bestämmelserna i

text: 57 kap.

text: IL. Andelsägarens skatterättsliga hemvist saknar därmed betydelse vid bedömningen av om dennes andelar är att anse som kvalificerade.

text: Bestämmelse som angav att utländska juridiska personer omfattades av bestämmelserna i 3 § 12 mom. SIL infördes 1995. I förarbetena,

text: prop. 1995/96:109 s. 69

text: , uttalades att om företaget ägs av ett fåtal personer som är verksamma i företaget bör utdelning och reavinst på aktier beskattas på samma sätt oavsett om det är ett svenskt eller utländskt företag. Enligt Skatteverkets mening bör motsvarande synsätt gälla för det fall någon av andelsägarna i ett fåmansföretag är begränsat skattskyldig.

text: Mot bakgrund av vad som anförts gör Skatteverket den bedömningen att bestämmelserna i

text: 57 kap.

text: IL ska tolkas på sätt att begränsat skattskyldig kan inneha kvalificerad andel.

text: Det kan noteras att någon särskild reglering i

text: 56 kap.

text: IL att utländska juridiska personer omfattas av fåmansföretagsbegreppet inte finns. Detta kan förklaras av den i IL införda principen i 2 kap. 2 § att, om det inte anges något annat eller framgår av sammanhanget, så avser en term eller uttryck också motsvarande utländsk företeelse (

text: prop. 1999/2000:2

text: Del 1 s.518 f , Del 2 s. 21).


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 205935-11/111

title: Uttagsbeskattning av tjänster för privat bruk eller rörelsefrämmande ändamål (mervärdesskatt)

text: Nytt: 2023-06-01

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Tjänster som konsumeras inom ramen för den egna rörelsen ska inte anses utförda för rörelsefrämmande ändamål. Tjänsterna ska därför inte bli föremål för uttagsbeskattning enligt

text: 2 kap. 5 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Det kan exempelvis gälla vid utförande av tjänster mellan olika avdelningar eller enheter inom samma bolag.

text: Tillhandahållanden utan ersättning av tjänster som konsumeras av annan fysisk eller juridisk person kan däremot vara rörelsefrämmande och bli föremål för uttagsbeskattning. Eftersom varje enskild juridisk person normalt är ett eget skattesubjekt i mervärdesskattehänseende kan även tjänster som tillhandahålls till andra bolag inom samma koncern anses utförda för rörelsefrämmande ändamål.

text: Ett tillhandahållande anses dock inte som rörelsefrämmande om det framgår av omständigheterna att tjänsterna som tillhandahållits strikt är rörelseutgifter och samtidigt medför en tydlig nytta för det egna företagets verksamhet. För att avgöra om tillhandahållandet görs för rörelsefrämmande ändamål ska en avvägning göras mellan den nytta som det egna företaget uppnår och den fördel som mottagaren av tjänsten drar på grund av tillhandahållandet. En sådan avvägning får göras utifrån en samlad bedömning av omständigheterna i det enskilda fallet.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: I detta ställningstagande behandlas frågan om när en skattskyldig kan anses ha gjort ett tillhandahållande av en tjänst utan ersättning för ett annat ändamål än den egna verksamheten på sätt som avses i

text: 2 kap. 5 § första stycket 1

text: ML. I

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet, uttrycks det som att tjänsten ska ha tillhandahållits utan ersättning och utförts för privat bruk eller, mer generellt, annat rörelsefrämmande ändamål. I ställningstagandet används genomgående direktivets begrepp "rörelsefrämmande".

text: Ställningstagande behandlar inte frågan om tjänsten kan anses ha tillhandahållits i en icke ekonomisk verksamhet eller om avdragsrätt föreligger för inköp som avser tillhandahållandet.

text: I 2 kap. 7-8 §§ ML finns särskilda bestämmelser om uttagsbeskattning av byggtjänster och fastighetsförvaltningstjänster på egna fastigheter. Dessa bestämmelser behandlas inte i ställningstagandet.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Svensk rätt

text: Med omsättning av vara förstås att en vara överlåts mot ersättning eller tas i anspråk genom uttag (

text: 2 kap. 1 § första stycket

text: ML).

text: Med omsättning av tjänst förstås att en tjänst tillhandahålls någon mot ersättning eller tas i anspråk genom uttag (enligt

text: 2 kap. 1 § tredje stycket

text: ML).

text: 2 kap. 2 §

text: ML har följande lydelse:

text: "Med uttag av vara förstås att den som är skattskyldig 1. tar ut en vara ur sin verksamhet för sitt eget eller personalens privata bruk eller, om inte annat följer av andra stycket för överlåtelse av varan utan ersättning, eller annars för användning för annat ändamål än den egna verksamheten, eller 2. för över en vara från en verksamhet som medför skattskyldighet eller rätt till återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 9, 11 eller 11 c-13 §§ till en verksamhet som inte alls eller endast delvis medför skattskyldighet eller sådan rätt till återbetalning.

text: Överlåtelse av varor utan ersättning anses inte som uttag, om varorna är gåvor av mindre värde eller varuprover och ges för den skattskyldiges egen verksamhet"

text: Det som sägs i

text: 2 kap. 2 §

text: ML om uttag gäller endast om avdragsrätt eller återbetalningsrätt förelegat vid förvärvet av varan (

text: 2 kap. 3 §

text: ML).

text: Med uttag av tjänst förstås sådana åtgärder som avses i

text: 2 kap. 5 §

text: ML samt sådana åtgärder avseende fastigheter som avses i 2 kap. 7 och 8 §§ ML (se

text: 2 kap. 4 §

text: ML).

text: 2 kap. 5 §

text: ML lyder enligt följande.

text: "Med uttag av tjänst förstås att den skattskyldige 1. utför eller på annat sätt tillhandahåller en tjänst för sitt eget eller personalens privata bruk eller annars för annat ändamål än den egna verksamheten, om tjänsten tillhandahålls utan ersättning, 2. använder eller låter personalen använda en vara som hör till verksamheten för privat bruk eller annars för annat ändamål än den egna verksamheten, om omsättningen eller importen av varan undantagits från skatteplikt enligt 3 kap. 21 § eller om den skattskyldige haft rätt till avdrag för eller återbetalning enligt 10 kap. 9, 11 eller 11 c-13 §§ av den ingående skatten vid förvärvet, tillverkningen eller förhyrningen av varan, eller 3. för privat ändamål själv använder eller låter någon annan använda en personbil eller motorcykel som utgör en tillgång i eller har förhyrts för verksamheten och den skattskyldige har haft rätt till avdrag för eller återbetalning enligt 10 kap. 9, 11 eller 11 c-13 §§ av den ingående skatten vid förvärvet, tillverkningen eller, i fråga om förhyrning, av hela den ingående skatten som hänför sig till hyran.

text: Första stycket 2 och 3 gäller endast om värdet av användandet är mer än ringa."

text: Bestämmelserna om uttag i 2 kap. 2-3 §§ samt 2 kap. 5 § ML har anpassats för att stå i överensstämmelse med bestämmelserna i mervärdesskattedirektivet (

text: prop. 1994/95:57 s. 106

text: ff. samt

text: prop. 2007/08:25 s. 96

text: ff.)

text: Regeringsrätten har i ett avgörande behandlat frågan om uttagsbeskattning vid privat användning av båt (

text: RÅ 2008 ref. 72

text: ). I domen anger Regeringsrätten bl.a. att avdragsrätten inom mervärdesskattesystemet i princip omfattar all ingående mervärdesskatt för en investeringsvara och detta även om tillgången i endast begränsad utsträckning avses bli använd i rörelsen (EU-domstolens dom i

text: mål C-97/90

text: , Lennartz). För att säkerställa att privat konsumtion inte undandras mervärdesbeskattning krävs att avdragsrätten kompletteras med effektiva regler om uttagsbeskattning vid privat användning. Särskilt om det som anskaffats är en tillgång som väl lämpar sig för privat användning, exempelvis en båt av det slag som är aktuell i målet, kan en effektiv uttagsbeskattning inte upprätthållas om bevisbördan odelat läggs på Skatteverket. Den skattskyldige är normalt den ende som kan prestera en utredning om i vilken omfattning användning skett i rörelsen. Regeringsrätten ansåg att om Skatteverket har visat att privat användning varit möjlig bör det ankomma på den skattskyldige att förebringa den utredning som behövs för att ställning ska kunna tas i uttagsbeskattningsfrågan.

text: 3.2 Unionsrätt

text: Artikel 16 i mervärdesskattedirektivet lyder enligt följande.

text: "Med leverans av varor mot ersättning skall likställas uttag som en beskattningsbar person gör av en vara ur sin rörelse för sitt eget eller personalens privata bruk, för överlåtelse därav utan ersättning eller mer generellt för användning för andra ändamål än den egna rörelsen, om mervärdesskatten på varan i fråga eller dess beståndsdelar helt eller delvis har medfört avdragsrätt.

text: Emellertid skall uttag som görs inom ramen för den beskattningsbara personens rörelse i syfte att skänka bort gåvor av ringa värde eller ge bort varuprov inte likställas med en leverans av varor mot ersättning."

text: I

text: artikel 26.1

text: anges att följande ska behandlas som tillhandahållande av tjänster mot ersättning:

text: a) Användning av varor som ingår i en rörelses tillgångar för den beskattningsbara personens eget eller för personalens privata bruk, eller mer generellt sådan användning för andra ändamål än den egna rörelsen, om avdragsrätt förelegat helt eller delvis för mervärdesskatten på dessa varor.

text: b) Tillhandahållande av tjänster utan ersättning som utförs av den beskattningsbara personen för hans eget eller personalens privata bruk eller, mer generellt, annat rörelsefrämmande ändamål.

text: Hänvisningar till bl.a. sjätte direktivet ska anses som hänvisningar till mervärdesskattedirektivet och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga XII till mervärdesskattedirektivet (artikel 411.2 i mervärdesskattedirektivet). Med stöd av artikel 411.2 i mervärdesskattedirektivet kommer samtliga hänvisningar till sjätte direktivet i t.ex. praxis i detta ställningstagande att anges med motsvarande bestämmelse i mervärdesskattedirektivet.

text: 3.3 Unionsrättslig praxis

text: EU-domstolen har ansett att ett oljebolags utdelning av varor i utbyte mot kuponger, som kunden erhållit genom att förvärva en viss kvantitet bränsle till fullt detaljhandelspris, i en säljkampanj, ska behandlas som leverans mot vederlag enligt

text: artikel 16

text: om varorna inte är av ringa värde. Av domen framgår att uttag som en beskattningsbar person gör av varor i rörelsen, som han sedan överlåter utan ersättning, ska behandlas som leverans mot vederlag enligt

text: artikel 16

text: oberoende av om överlåtelsen sker inom ramen för rörelsen eller inte. En förutsättning för det är att mervärdesskatten på varorna varit avdragsgill. Det andra stycket av

text: artikel 16

text: , om att uttag som gjorts för att ge bort varuprov eller skänka bort gåvor av ringa värde inom ramen för den beskattningsbara personens rörelse, skulle sakna betydelse om det första stycket inte omfattade uttag som den beskattningsbara personen överlåter utan ersättning även om uttagen gjorts inom ramen för rörelsen (

text: , Kuwait Petroleum).

text: Frågan om mottagarens avdragsrätt ska ha betydelse för tillämpningen av bestämmelsen om uttag i

text: artikel 16 andra stycket

text: har också behandlats av EU-domstolen. Enligt EU-domstolen framgår det av bestämmelsen att någon åtskillnad inte görs i bestämmelsen beroende på mottagarens skattemässiga status. Den skatterättsliga ställningen hos mottagaren ska därför inte påverka bedömningen av om uttagsbeskattning ska ske eller inte (

text: , EMI Group, punkt 51-53).

text: EU-domstolen har bedömt om en arbetsgivares vederlagsfria transport av anställda mellan bostad och arbetsplats omfattas av

text: artikel 26

text: . Transporten utfördes med ett fordon som tillhörde företaget. EU-domstolen ansåg att en sådan vederlagsfri transport i princip sker för de anställdas privata bruk och således för andra ändamål än rörelsen. Bestämmelsen i

text: artikel 26

text: är dock inte tillämplig när de villkor under vilka verksamheten bedrivs, med hänsyn taget till vissa särskilda omständigheter såsom svårigheten att tillgå andra lämpliga transportmedel och det faktum att arbetsgivarens lokalisering skiftar, fordrar att transporten ombesörjs av arbetsgivaren, eftersom tillhandahållandet under dessa omständigheter sker för ändamål ägnade att främja rörelsen. Av domen framgår att syftet med

text: artikel 26

text: är att säkerställa att den skattskyldige och den slutliga konsumenten behandlas lika. Bestämmelsen syftar till att förhindra icke-beskattning av rörelsens tillgångar som används för privat bruk och av vederlagsfritt tillhandahållande av tjänster av den skattskyldige för privat bruk (

text: , Fillibeck, punkt 25).

text: Bestämmelserna om avdragsrätt (

text: artikel 168

text: ) och uttagsbeskattning vid användning av tillgång (

text: artikel 26.1 a

text: ) blir inte tillämpliga på användning av varor och tjänster som en rörelse har anskaffat för annan verksamhet än den som den skattskyldige beskattas för (

text: , Vereniging Noordelijke Land- en Tuinbouw Organisatie, VNLTO). Mervärdesskatten på sådana varor och tjänster är nämligen inte avdragsgill när den hänför sig till sådan verksamhet. Den verksamhet som bedömdes var en annan verksamhet än den som VNLTO beskattas för. Denna verksamhet består i att tillvarata föreningens medlemmars allmänna intressen och ansågs i förevarande fall inte vara rörelsefrämmande, eftersom den utgör föreningens främsta verksamhetsföremål (punkt 39 i domen).

text: EU-domstolen har också behandlat frågan om ett skattskyldigt företag, som i sin personalmatsal serverar fria måltider till affärskontakter eller personalen i samband med sammanträden i företagets lokaler, gör ett uttag av tjänster för rörelsefrämmande ändamål enligt med artikel 26 i mervärdesskattedirektivet. Av domen framgår att denna bestämmelse inte omfattar företags personalmatsalars servering av måltider till affärskontakter i samband med sammanträden i företagets lokaler, om det framgår av objektiva fakta att denna måltidsservering utgör utgifter som strikt är rörelseutgifter. Bestämmelsen omfattar vidare i princip ett företags servering av fria måltider till sin personal i företagets lokaler om inte företagets behov, exempelvis av att se till att sammanträden kan äga rum ostört och effektivt, tvingar arbetsgivaren att servera måltider till de anställda som deltar i dessa sammanträden (

text: , Danfoss och AstraZeneca).

text: Av nämnda dom framgår vidare att ändamålet med bestämmelserna om uttag är att säkerställa en jämlik behandling av, å ena sidan, den skattskyldige som tar ut en vara eller tillhandahåller en tjänst för sitt eget eller personalens privata bruk och, å andra sidan, den slutkonsument som förvärvar samma slags vara eller tjänst (punkt 46 i domen).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: För att en omsättning av varor eller tjänster ska kunna bli föremål för uttagsbeskattning ska omsättningen av varan eller tjänsten ha gjorts i en verksamhet som utgör ekonomisk verksamhet och är yrkesmässig enligt ML. I det som sägs nedan förutsätts att tillhandahållandet av varor eller tjänster har skett i en yrkesmässig verksamhet.

text: Vid överlåtelse av varor utan ersättning kan uttagsbeskattning ske även om uttaget sker för den egna rörelsen. Överlåtelse av varor utan ersättning kan således uttagsbeskattas även om uttaget görs för ett ändamål som främjar rörelsen, t.ex. i säljfrämjande syfte (jfr Kuwait Petroleum). Om uttaget görs inom ramen för den egna rörelsen ska det dock inte beskattas om det sker i syfte att ge bort gåvor av ringa värde eller i syfte att ge bort varuprover.

text: Förutsättningarna för att ett tillhandahållande av en tjänst utan ersättning ska bli föremål för uttagsbeskattning skiljer sig dock till viss del från förutsättningarna vid uttag av varor. När det gäller tillhandahållande av tjänster utan ersättning är det enligt

text: 2 kap. 5 § första stycket 1

text: ML en förutsättning för uttagsbeskattning att tjänsten tillhandahålls för sitt eget eller personalens privata bruk eller annars för annat ändamål än den egna verksamheten. Bestämmelsen i

text: 2 kap. 5 §

text: ML ska tolkas mot bakgrund av bestämmelsen i artikel 26 i mervärdesskattedirektivet enligt vilken tjänsten ska vara utförd för den beskattningsbara personens eget eller personalens privata bruk eller, mer generellt, annat rörelsefrämmande ändamål.

text: När det gäller förutsättningen att tillhandahållandet av tjänsten ska ha skett för privat bruk eller mer generellt för annat rörelsefrämmande ändamål får det anses framgå av bestämmelserna i artikel 26 i mervärdesskattedirektivet och

text: 2 kap. 5 §

text: ML att det som ska bedömas är ändamålet med tillhandahållandet av tjänsten. Karaktären på tjänsten är därför inte det avgörande för om en tjänst som tillhandahålls i en ekonomisk verksamhet kan anses ha tillhandahållits för ett rörelsefrämmande ändamål. Tillhandahållande av tjänster av ett slag som ingår i ett företags normala verksamhet kan således anses vara utförda för rörelsefrämmande ändamål och komma ifråga för uttagsbeskattning. Exempelvis kan tillhandahållande av serveringstjänster utan ersättning i en serveringsverksamhet betraktas som ett tillhandahållande för rörelsefrämmande ändamål och bli föremål för uttagsbeskattning enligt

text: 2 kap. 5 § första stycket 1

text: ML. En sådan bedömning följer också av syftet med bestämmelserna om uttagsbeskattning som är att förhindra en icke beskattning av tillhandahållanden utan ersättning när dessa görs för privat bruk eller för andra rörelsefrämmande ändamål. Reglerna om uttagsbeskattning av tjänster syftar till att säkerställa en jämlik behandling mellan den som tar ut en vara eller tillhandahåller en tjänst för privat eller rörelsefrämmande bruk och den slutkonsument som förvärvar samma vara eller tjänst.

text: Det framgår av bestämmelserna i artikel 26 i mervärdesskattedirektivet och

text: 2 kap. 5 § första stycket 1

text: ML att även andra tillhandahållande än de som sker för den skattskyldiges eget eller personalens privata bruk kan bli föremål för uttagsbeskattning. Av bestämmelserna framgår att uttag som görs för andra rörelsefrämmande ändamål också ska bli föremål för uttagsbeskattning om tillhandahållandet sker utan ersättning. Detta får anses medföra att även tillhandahållanden till aktiebolag eller andra juridiska personer kan bli föremål för uttagsbeskattning om tillhandahållandet skett för andra ändamål än den egna rörelsen. Det ligger också i linje med uttagsbestämmelsernas syfte eftersom även juridiska personer kan utgöra slutkonsumenter i mervärdesskattesystemet.

text: I dom avseende VNLTO ansåg EU-domstolen att en förenings användning av investeringsvaror i icke ekonomisk verksamhet inte gjordes för rörelsefrämmande ändamål. Föreningens icke ekonomiska verksamhet var att tillvarata medlemmarnas allmänna intressen. Den verksamheten betraktades inte som rörelsefrämmande, eftersom den utgjorde föreningens främsta verksamhetsföremål (punkt 39). Tillgången skulle således användas av föreningen i en egen verksamhet, vilket inte ansågs vara för rörelsefrämmande ändamål. Domen får anses innebära att när en beskattningsbar person utför tjänster för en verksamhet som den skattskyldige själv bedriver (s.k. självtjänster) anses tjänsterna inte ha utförts för rörelsefrämmande ändamål. Det kan exempelvis gälla vid utförande av tjänster mellan olika avdelningar eller enheter inom samma bolag. I detta led sker konsumtionen av tjänsterna i sådana fall inom ramen för den egna rörelsen. Tjänsterna ska därför inte bli föremål för uttagsbeskattning enligt

text: 2 kap. 5 §

text: ML.

text: Det förhåller sig dock annorlunda om det inte är fråga om s.k. självtjänster utan situationen är sådan att ett företag utan ersättning tillhandahåller en tjänst till någon annan, fysisk eller juridisk person, som sedan konsumerar tjänsten ifråga. Som nämnts ovan syftar uttagsbeskattningsreglerna till att förhindra en icke beskattning av tjänster som utförs utan ersättning. En situation där en tjänst tillhandahålls utan ersättning ska kunna jämställas med den situation då en slutkonsument förvärvar en sådan tjänst. När det är fråga om tjänster utan ersättning som kommer att konsumeras av någon annan kan därför tjänsten vara utförd för rörelsefrämmande ändamål. Mottagarens skattemässiga status ska emellertid inte ha någon avgörande betydelse för bedömningen av om en tjänst ska anses utförd för rörelsefrämmande ändamål och ska uttagsbeskattas (jfr EMI Group punkt 51-53). Eftersom varje enskild juridisk person normalt är ett skattesubjekt i mervärdesskattehänseende kan även tjänster som tillhandahålls till andra bolag inom samma koncern anses utförda för rörelsefrämmande ändamål.

text: Ett tillhandahållande där tjänsten ska konsumeras av någon annan bör emellertid inte anses som rörelsefrämmande om det framgår av omständigheterna att tillhandahållandet sker för att företaget ska uppfylla sina egna behov. Frågan om ett tillhandahållande ska anses rörelsefrämmande eller inte beror således på hur företagets egna behov ser ut (jfr Danfoss och AstraZeneca, punkt 63). Det bör normalt inte gagna den egna rörelsen att företaget ger bort tjänster till någon annan utan ersättning. Redan det förhållandet att tjänster som konsumeras av någon annan tillhandahålls utan ersättning kan anses tala för att tjänsten tillhandahålls för ett rörelsefrämmande ändamål. Det finns situationer där sådana tillhandahållanden är till nytta för företagets verksamhet även om tjänsten konsumeras av någon annan. Om det framgår av omständigheterna att tjänsterna som tillhandahållits strikt är rörelseutgifter anses tjänsterna inte ha utförts för rörelsefrämmande ändamål (jfr Danfoss och AstraZeneca, punkt 55). I det fall den aktuella tjänsten används och förbrukas av någon annan ska detta därför på ett tydligt sätt vara till nytta för det egna företagets verksamhet för att tillhandahållandet inte ska vara för rörelsefrämmande ändamål. För att avgöra om ett tillhandahållande har skett för rörelsefrämmande ändamål ska en avvägning göras mellan den nytta som företaget uppnår och den fördel som mottagaren av tjänsten drar på grund av tillhandahållandet. En sådan avvägning får göras utifrån en samlad bedömning av omständigheterna i det enskilda fallet. Ett exempel på när ett tillhandahållande kan anses till nytta för den egna verksamheten är när tillhandahållandet sker i rent säljfrämjande syfte, exempelvis ett "prova på" erbjudande. När tjänster på detta sätt tillhandahålls för att potentiella kunder ska prova produkten bör syftet med tillhandahållandet normalt vara att uppfylla företagets egna behov, vilket medför att tillhandahållandet inte är för rörelsefrämmande ändamål.

text: Vid tillhandahållande till anställda, ägare eller andra närstående av tjänster som normalt sker för privat konsumtion, exempelvis måltider och resor till och från arbetet, bör tillhandahållandet ses som rörelsefrämmande. Föreligger det särskilda omständigheter som gör att det är nödvändigt för företaget att tillhandahålla tjänsten för att rörelsen ska fungera eller liknande anses dock tillhandahållandet inte ha skett för rörelsefrämmande ändamål. Syftet med tillhandahållandet anses då vara att uppfylla företagets egna behov och inte tjänstemottagarens privata behov. Om den fördel mottagaren får framstår som en bieffekt av att företaget uppfyller sina behov är tillhandahållandet inte för rörelsefrämmande ändamål (jfr Danfoss och AstraZeneca, punkt 62).

text: Sammanfattningsvis ska tjänster som konsumeras inom ramen för den egna rörelsen inte bli föremål för uttagsbeskattning enligt

text: 2 kap. 5 §

text: ML. Tillhandahållanden utan ersättning av tjänster som konsumeras av annan fysisk eller juridiska person kan däremot anses som rörelsefrämmande och bli föremål för uttagsbeskattning. Tillhandahållandet anses dock inte som rörelsefrämmande om det framgår av omständigheterna att tjänsterna som tillhandahållits strikt är rörelseutgifter och tillhandahållandet medför en tydlig nytta för det egna företagets verksamhet. För att avgöra om tillhandahållandet är för ett rörelsefrämmande ändamål ska en avvägning göras mellan den nytta som företaget uppnår och den fördel som mottagaren av tjänsten drar på grund av tillhandahållandet.

text: Exempel 1

text: Ett företag som tillhandahåller datorprogram har ett erbjudande där man låter personer som inte tidigare är kunder utan ersättning ladda ner och prova på en testversion av ett datorprogram under 30-dagar. Syftet med erbjudandet är att få nya kunder och tillhandahållandet av programmet får anses ske för att uppfylla företagets egna behov och inte det privata behovet hos dem som antar erbjudandet. Tillhandahållandet av programmet utan ersättning är inte rörelsefrämmande. Företagets tillhandahållande av datorprogrammet ska inte uttagsbeskattas.

text: Exempel 2

text: Ett byggföretag med utåtriktad byggnadsverksamhet renoverar fasaden på en villa som tillhör ett dotterbolag utan att ta ut ersättning för tjänsterna. Byggbolaget använder sig av egen personal. Tjänsterna tillhandahålls för att kunna användas och förbrukas av dotterbolaget och någon tydlig nytta för byggföretagets egen rörelse kan inte urskiljas. Byggföretagets tillhandahållande har därför gjorts för ett rörelsefrämmande ändamål och tjänsterna ska uttagsbeskattas enligt

text: 2 kap. 5 § första stycket 1

text: ML.

text: Exempel 3

text: AB Y tillhandahåller datatjänster mot ersättning till andra företag inom och utom den egna koncernen. AB Y har bl. a. under flera år mot ersättning tillhandahållit datatjänster till AB Z som ingår i samma koncern som AB Y. Under år 5 kommer AB Y och AB Z överens om att ersättning inte ska tas ut för datatjänsterna under år 5 till AB Z eftersom AB Z har fått sämre ekonomi. Ersättning tas dock fortfarande ut för tillhandahållande till de andra kunderna. Datatjänsterna kommer att användas och förbrukas av AB Z och det framgår inte att tillhandahållandet utan ersättning på ett tydligt sätt skulle medföra någon motsvarande nytta för AB Y:s egna rörelse. Även om AB Z ingår i samma koncern får AB Y:s tillhandahållande till AB Z anses som rörelsefrämmande. Tillhandahållandet av tjänsterna ska därför uttagsbeskattas enligt

text: 2 kap. 5 § första stycket 1

text: ML.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 206066-13/1211

title: Upphävande av skrivelsen Avfallsanläggning enligt 1 § första stycket avfallsskattelagen

text: Skatteverkets skrivelse 2000-05-18, dnr

text: , beträffande avfallsanläggning enligt 1 § första stycket avfallsskattelagen, upphör härmed att gälla.

text: Ställningstagandet upphör att gälla mot bakgrund av Högsta förvaltningsdomstolens dom meddelad den 27 maj 2009, mål nr 5044-08.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 207727-06/111

title: Tilläggsköpeskilling och 2/3 kvotering för kvalificerade andelar

text: 1 Sammanfattning

text: Bestämmelsen i

text: 57 kap. 21 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229)

text: ,IL, att 2/3 av kapitalvinst som motsvarar sparat utdelningsutrymme ska tas upp i inkomstslaget kapital utgör en regel för beräkning av underlaget för skattepliktig kapitalvinst (dvs. en beskattningsregel).

text: Uppkommer kapitalvinst efter det att nämnda bestämmelse trädde i kraft på grund av tillkommande ersättning som avser en före ikraftträdandet avyttrad andel och kapitalvinsten inte tagits upp till beskattning det beskattningsår då andelen avyttrades beräknas underlaget för den skattepliktiga kapitalvinsten med tillämpning av de regler som gällde vid avyttringstidpunkten. För sådan på före den 1 januari 2006 såld andel tillkommande köpeskilling tillämpas således inte bestämmelsen i

text: 57 kap. 21 § första stycket

text: IL om kvotering.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Enligt

text: 57 kap. 21 § första stycket andra meningen

text: IL ska 2/3 av angiven del av en kapitalvinst tas upp i inkomstslaget kapital. Bestämmelsen trädde i kraft den 1 januari 2006 och ska tillämpas första gången vid 2007 års taxering.

text: Fråga har uppkommit om nämnda kvoteringsregel är tillämplig vid beskattningen av en under år 2006 erhållen tilläggsköpeskilling och som avser under år 2005 avyttrad andel. Tilläggsköpeskillingen beskattas vid 2007 års taxering. Fråga är om bestämmelsen i

text: 57 kap. 21 § första stycket

text: IL är att betrakta som en bestämmelse om tillämplig skattesats (skattesatsregel) eller en bestämmelse som anger beräkningen av underlaget för skattepliktig kapitalvinst (beskattningsregel).

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I

text: 57 kap. 21 § första stycket

text: IL anges hur kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag ska beskattas.

text: Kapitalvinst på en kvalificerad andel till den del den överstiger det sparade utdelningsutrymmet skall tas upp i inkomstslaget tjänst. Kapitalvinst som motsvarar det sparade utdelningsutrymmet skall tas upp till två tredjedelar i inkomstslaget kapital.

text: Överstiger kapitalvinsten på en andel som förvärvats före 1992 det sparade utdelningsutrymmet beskattas den överskjutande delen upp till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan omkostnadsbeloppet beräknat enligt bestämmelserna i

text: 57 kap.

text: IL och den verkliga anskaffningskostnaden som inkomst av kapital utan reducering.

text: Det nya

text: 57 kap.

text: IL om beskattning av utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmansföretag trädde i kraft den 1 januari 2006, SFS 2005:1136. Den lägre beskattningen gäller således för avyttringar av andelar från och med nämnda datum.

text: Kapitalinkomster beskattas generellt med 30 procent,

text: 65 kap. 7 §

text: IL. För den del av en kapitalvinst som tas upp till två tredjedelar innebär detta i praktiken en beskattning med 20 procent.

text: Av förarbetena,

text: prop. 2005/06:40

text: , framgår att den skatteskärpning som avskaffandet av de s.k. lättnadsreglerna medför ansågs motivera en kompensation genom ett lägre skatteuttag. Regeringen föreslog därför att kapitalskattesatsen sänks till 20 procent på kapitalvinster upp till sparat utdelningsutrymme. För att uppnå denna lägre skattenivå valdes den tekniska lösningen att två tredjedelar av kapitalvinst motsvarande sparat utdelningsutrymme beskattas med 30 procent. lättnadsreglerna återfanns i

text: 43 kap.

text: IL i dess lydelse före den 1 januari 2006.

text: Enligt huvudregeln i

text: 44 kap. 26 §

text: IL ska kapitalvinster tas upp som intäkt det beskattningsår då tillgången avyttras. Kapitalvinsten beräknas som skillnaden mellan ersättningen för den avyttrade tillgången, minskad med eventuella utgifter för avyttringen, och omkostnadsbeloppet. Om ersättningen inte är bestämd utan beroende av framtida händelser beskattas den del som är känd under avyttringsåret, medan tillkommande belopp beskattas det år som detta tillkommande belopp kan beräknas. Beskattningen av tillkommande belopp (tilläggsköpeskilling) ska ske med tillämpning av de beskattningsregler som gällde vid taxeringen för avyttringsåret,

text: 44 kap. 28 §

text: IL.

text: Exempel

text: Personen A säljer år 1 aktier. År 3 erhåller A en tilläggsköpeskilling. Den beskattningsbara tilläggsköpeskillingen beräknas med tillämpning av de beskattningsregler som gällde år 1 medan skatten på denna beräknas efter den skattesats som gäller för år 3.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Begränsning av beskattning av kapitalinkomster har tidigare förelegat. Enligt 10 § i den upphävda lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt i dess lydelse vid 1994 års taxering utgjorde skatten på kapitalinkomster 25 %. Denna skattesats skulle dock gälla först vid 1996 års taxering och fram till och med 1995 års taxering var skattesatsen 30 %. Enligt p. 3 av övergångsbestämmelserna, SFS 1992:1486, gällde vid 1993 - 1995 års taxeringar att av realisationsvinsten på vissa finansiella instrument skulle som skattepliktig intäkt tas upp fem sjättedelar. Kvoteringen innebar en beskattning med 25 %.

text: Ovan nämnda övergångsbestämmelse var utformad på samma sätt som nu aktuell bestämmelse i

text: 57 kap. 21 § första stycket

text: IL. Övergångsbestämmelsen har vid ett flertal tillfällen varit föremål för prövning i kammarrätterna. Såvitt Skatteverket kunna finna föreligger ingen enhetlig bedömning av om denna bestämmelse utgjorde en skattesats- eller beskattningsregel.

text: Även om den nu ändrade beskattning av kapitalvinster på kvalificerade andelar anges i förarbetena,

text: prop. 2005/06:40

text: , som en sänkt skattesats har denna sänkning lagtekniskt lösts genom att två tredjedelar av vinsten motsvarande sparat utdelningsutrymme beskattas med 30 %. Bestämmelsens placering i

text: 57 kap.

text: IL och dess ordalydelse ger enligt Skatteverkets uppfattning uttryck för att kvoteringen avser beräkning av underlag för den del av en kapitalvinst som ska beskattas i inkomstslaget kapital. För en sådan uppfattning talar även, enligt verkets mening, bestämmelserna i

text: 57 kap. 21 §

text: IL sedda i sitt sammanhang. Nämnda bestämmelser behandlar fördelningen av en kapitalvinst mellan inkomstslagen tjänst och kapital.

text: De s.k. lättnadsreglerna, reglerna om skattefrihet för viss del av utdelning och kapitalvinst på onoterade andelar, avskaffades i samband med ändringen av bestämmelserna i

text: 57 kap.

text: IL. Den skatteskärpning som avskaffandet av lättnadsreglerna innebär kompenseras genom den sänkta beskattningen av kapitalvinst upp till sparat utdelningsutrymme,

text: prop. 2005/06:40 s. 67

text: . Enligt skatteverkets mening talar detta för att kvoteringsregeln i

text: 57 kap. 21 §

text: IL bör anses utgöra en beskattningsregel. I annat fall skulle i princip både lättnadsreglerna och kvoteringsregeln vara tillämpliga på en och samma avyttring trots att den senare avsågs att ersätta den tidigare. Vad som gäller sparade lättnadsutrymmen efter det att lättnadsreglerna upphävts regleras särskilt i p. 2 av övergångsbestämmelserna (SFS 2005:1136).

text: Enligt Skatteverkets mening utgör kvoteringsregeln i

text: 57 kap. 21 § första stycket

text: IL en sådan beskattningsregel som avses i

text: 44 kap. 28 § samma lag


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 207737-10/111

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

title: Förmån av fria läkarbesök hos företagshälsovården

text: Nytt: 2018-10-30

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Förmån av hälso- och sjukdom, dnr

text: 202 340340-18/111

text: 1 Sammanfattning

text: Kostnaden för de läkarbesök som anställda i företag anslutna till företagshälsovården gör och som även innefattar en bedömning av den anställdes arbetsförmåga är skattemässigt att hänföra till hälso- och sjukvård. Det innebär att om läkarbesöket är offentligt finansierat, helt eller delvis, ska den anställde beskattas för förmån av fri hälso- och sjukvård. Om läkarbesöket ingår som en del i en rehabiliteringsåtgärd är förmånen skattefri enligt regeln om skattefrihet för förmån av fri rehabilitering.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Regeringen har nyligen beslutat om en reform för tidiga insatser från företagshälsovården när anställda blir sjuka. Syftet med reformen är att genom tidiga insatser från företagshälsovården öka anställdas möjligheter att återgå i arbete. Reformen innebär bl.a. att statliga bidrag betalas ut till företagshälsovården för läkarbesök som även innefattar en bedömning av den anställdes arbetsförmåga. Fråga har uppkommit om den läkarvård som ges vid dessa läkarbesök skattemässigt ska bedömas enligt reglerna för hälso- och sjukvård eller enligt reglerna för företagshälsovård.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 11 kap. 18 § inkomstskattelagen

text: (1999:1229, IL) ska förmån av hälso- och sjukvård inte beskattas om förmånen avser vård i Sverige som inte är offentligt finansierad. I samma bestämmelse anges också att förmån av företagshälsovård inte ska tas upp till beskattning. Detsamma gäller för förmån av förebyggande behandling eller rehabilitering.

text: Det är förordning (

text: ) om bidrag till företagshälsovård med vissa insatser inom rehabiliteringsområdet som reglerar den nu aktuella reformen inom företagshälsovården (i det följande kallad förordningen).

text: I förordningens 1 § sägs att i förordningen finns bestämmelser om bidrag till anordnare av sådan företagshälsovård som, utöver förebyggande insatser, även kan tillhandahålla tjänster för att medicinskt förebygga, utreda och behandla arbetsrelaterade och icke arbetsrelaterade sjukdomar och skador. I 2 § anges att med företagshälsovård avses detsamma som i

text: 3 kap. 2 b § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Enligt 10 § lämnas ett tilläggsbidrag för läkarbesök som även innefattar en bedömning av den anställdes arbetsförmåga. Bidrag får lämnas med 350 kronor per genomfört läkarbesök. Det är Försäkringskassan som betalar ut bidraget till företagshälsovården (Försäkringskassans föreskrifter

text: FKFS 2009:29

text: Bestämmelsen om företagshälsovård i

text: 3 kap. 2 b § arbetsmiljölagen

text: har följande lydelse: "Med företagshälsovård avses en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården skall särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa."

text: I förarbetena till den nuvarande bestämmelsen i

text: 11 kap. 18 §

text: IL om skattefrihet för förmån av företagshälsovård (

text: prop. 1994/95:182

text: ) sägs på s. 28 följande. "Företagshälsovården är organisations- och gruppinriktad. Inslaget av individuellt inriktad vård är begränsat och ingår endast som ett led i arbetet med att kartlägga och förbättra arbetsmiljön. För den anställde kan därför förmånen av fri företagshälsovård knappast innebära några inbesparade levnadskostnader eller på annat sätt utgöra grund för förmånsbeskattning." Vidare sägs på samma sida i propositionen att definitionen på företagshälsovård bör styras av arbetsmiljö- och rehabiliteringslagstiftningen.

text: Enligt

text: 8 § lagen (1991:1047)

text: om sjuklön måste den anställde efter en veckas sjukfrånvaro styrka nedsättningen av sin arbetsförmåga med ett läkarintyg för att kunna få fortsatt sjuklön.

text: En förmån från arbetsgivaren ska enligt

text: 61 kap. 2 §

text: IL värderas till marknadsvärdet. Enligt andra stycket i lagrummet avses med marknadsvärde det pris den skattskyldige skulle ha fått betala på orten om han själv skaffat sig motsvarande varor, tjänster eller förmåner mot kontant betalning.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Den individuella vård som kan ges inom företagshälsovården enligt den nya förordningen innebär att företagshälsovården har fått ett delvis annat innehåll än vad som ligger till grund för den skattefrihet som anges i

text: 11 kap. 18 §

text: IL. Om arbetsgivaren svarar för kostnaden för det läkarbesök som även innefattar en prövning av den anställdes arbetsförmåga innebär det en inbesparing i levnadskostnaden för den anställde jämfört med den kostnad den anställde har för att få motsvarande prövning hos annan vårdgivare enligt vad som krävs enligt lagen om sjuklön.

text: Företagshälsovården får ett statligt bidrag för de aktuella läkarbesöken. Vården är då, enligt Skatteverkets uppfattning, att betrakta som offentligt finansierad även om det statliga bidraget inte skulle täcka hela vårdkostnaden. Om den anställde utan egen kostnad kan få sin arbetsförmåga bedömd vid ett läkarbesök inom företagshälsovården har den anställde fått en skattepliktig förmån. Förmåner ska värderas till marknadsvärdet, dvs. vad den anställde skulle ha fått betala för motsvarande läkarbesök på den öppna marknaden. Närmast kan man jämföra med vad patienter betalar på landstingets vårdcentraler.

text: Vården kan, trots den offentliga finansieringen, vara skattefri om den sker inom ramen för en sådan rehabiliteringsåtgärd som arbetsgivaren enligt bestämmelserna i

text: 22 kap. 3 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring är skyldig att medverka i.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 208330-15/111

title: Upphävande av ställningstagande ”Fastighetstaxeringens betydelse vid inkomstbeskattningen av specialbyggnad”

text: Ställningstagandet Fastighetstaxeringens betydelse vid inkomstbeskattningen av specialbyggnad daterat 2005-06-21, dnr 130 359099–05/111 , upphör att gälla.

text: Från och med den 1 januari 2014 har

text: 7 kap. 21 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229)

text: upphört att gälla. Ställningstagandet från 2005-06-21 ska därför upphöra att gälla för tid efter den 1 januari 2014.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 208345-15/111

title: Upphävande av ställningstagande ”Inkomst av specialbyggnad”

text: Ställningstagandet Inkomst av specialbyggnad daterat 2005-05-20, dnr 130 26040–05/111 , upphör att gälla.

text: Från och med den 1 januari 2014 har

text: upphört att gälla. Ställningstagandet från 2005-05-20 ska därför upphöra att gälla för tid efter den 1 januari 2014.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 209194-16/111

title: Insatser vid insatslopp inom trav och galopp, mervärdesskatt

text: Nytt: 2023-05-03

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-05-03 , dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att skattesatsen 6 procent gäller för insatser som betalas av hästägaren i samband med insatslopp vid trav- och galopptävlingar.

text: Detta ställningstagande ersätter tidigare ställningstagande med samma namn från den 2 april 2012, dnr

text: 131 130781-12/111

text: . Ställningstagandet har uppdaterats med anledning av att Skatteverket har sett över och ersatt sina ställningstaganden om beskattningsland vid tillträde till olika evenemang. Den hänvisning som tidigare gjordes under Skatteverkets bedömning är därför inte längre aktuell. Uppdateringen innebär inga materiella förändringar i förhållande till det tidigare ställningstagandet.

text: 2 Frågeställning

text: Vilken skattesats gäller för insatser som betalas av hästägaren i samband med insatslopp vid trav- och galopptävlingar?

text: 131 130781-12/111

text: . Ställningstagandet har uppdaterats med anledning av att Skatteverket har sett över och ersatt sina ställningstaganden om beskattningsland vid tillträde till olika evenemang. Den hänvisning som tidigare gjordes avseende beskattningsland under Skatteverkets bedömning är därför inte längre aktuell. Uppdateringen innebär inga materiella förändringar i förhållande till det tidigare ställningstagandet.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt huvudregeln i

text: mervärdesskattelagen

text: ska mervärdesskatt tas ut med 25 procent av beskattningsunderlaget (

text: 7 kap. 1 § första stycket mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML).

text: Mervärdesskatt ska ta ut med 6 procent av beskattningsunderlaget för omsättning av tjänster inom idrottsområdet när tjänsterna omsätts av någon annan än staten, en kommun eller en allmännyttig ideell förening. (

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 10

text: ML).

text: Omsättning av tjänster där någon bereds tillträde till idrottsligt evenemang eller tillfälle att utöva idrottslig verksamhet undantas från skatteplikt när tjänsterna omsätts av staten, en kommun eller en allmännyttig ideell förening. Omsättning av tjänster som har omedelbart samband med utövandet av den idrottsliga verksamheten undantas också om dessa tjänster omsätts av den som tillhandahåller den idrottsliga verksamheten. (

text: 3 kap. 11 a §

text: ML).

text: 4 Bedömning

text: Ett insatslopp vid trav- och galopptävlingar är ett lopp där hästägaren betalar insatser vid flera tillfällen under ett eller flera år. Inbetalningarna kan börja när hästen är ung och ännu inte har börjat tävla.

text: Insatserna har till syfte att öka prispengarna i det specifika loppet. I ett insatslopp får bara de hästar delta vars hästägare betalat insatserna i rätt tid. Om en insats inte betalas i rätt tid så betraktas hästen som struken och får inte delta i tävlingen. Gjorda insatser följer hästen och är giltiga även om hästen säljs. Utöver insatsen betalas en startanmälningsavgift någon vecka före tävlingsdagen.

text: När det bestäms att ett lopp ska genomföras fastställer det arrangerande trav- eller galoppsällskapet alla förutsättningar för loppet i en s.k. proposition. Av propositionen framgår när insatser och startavgifter ska betalas och med vilka belopp. Det förekommer att hästägaren får betala en lägre insats om hela insatsen betalas på en gång i förtid.

text: Av propositionen framgår också vad som gäller när fler hästar har rätt att starta än de som får plats i insatsloppet. Uttagning av de hästar som får starta i loppet sker genom uttagningslopp, poängsystem, seedning och tvångsstrykning. Ibland genomförs ett lopp för de hästar som tvångsstrukits.

text: Inom travet kan det till en början vara ett par tusen hästar som är anmälda och som betalar första insatsen medan det till slut kan vara under hundra hästar som slutligen deltar i uttagningslopp och huvudlopp.

text: Det förekommer att en häst kan anmälas i efterhand trots att hästägaren inte betalat löpande insatser. Efteranmälningsavgifter uppgår då vanligtvis till ett belopp som överstiger summan av alla insatser och startavgifter tillsammans.

text: Det är trav- eller galoppsällskapet som bestämmer om ett lopp ska vara ett s.k. insatslopp. Om det är frågan om ett insatslopp anmäler hästägaren hästen till loppet och betalar i tid de insatser och avgifter som krävs. Betalas inte insatserna eller avgiften anses hästen som struken och den får inte delta i loppet. Det har ingen betydelse om den uteblivna betalningen beror på hästägarens eget val eller på glömska. I de fall efteranmälan tillåts måste hästägaren i samband med anmälan erlägga samtliga insatser tillsammans med en ofta förhöjd startavgift.

text: Skatteverket anser att den insats som hästägaren betalar till trav- eller galoppsällskapet har ett direkt samband med den idrottstjänst som sällskapet tillhandahåller hästägaren i framtiden.

text: Skatteverket anser att hela den ersättning, inklusive insatser, som sällskapet erhåller utgör en ersättning för en sådan idrottstjänst som ska beskattas med 6 procent. Även om det visar sig att hästen inte slutligen kommer att delta i tävlingen så gjordes betalningen av insatserna för att hästen skulle kunna delta i det aktuella loppet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 209264-16/111

text: Nytt: 2019-05-02

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Upphävande av ställningstagandet ”Beskattningsland vid tillträde till olika evenemang, mervärdesskatt”, dnr

text: 202 203368-19/111

text: 1 Sammanfattning

text: När en beskattningsbar person köper tillträde till ett evenemang av visst slag så är denna tjänst omsatt inom landet om evenemanget äger rum i Sverige.

text: Med evenemang avses ett arrangemang som sett utifrån den genomsnittlige besökarens perspektiv äger rum vid en viss tidpunkt och på en viss plats. Det pågår under en begränsad tid och saknar kontinuitet. Ett evenemang riktar sig till allmänheten.

text: Exempel på vad som räknas som evenemang är:

text: evenemang av underhållningskaraktär såsom hundspannsturer och skoterturer.

text: Med tillträde avses att någon ges rätt att närvara på ett evenemang som besökare, publik eller deltagare i utbyte mot en biljett eller betalning. På vilket sätt ersättningen lämnas till säljaren saknar betydelse.

text: De situationer som bestämmelsen omfattar är framförallt när det är svårt för säljaren att avgöra om köparen är en beskattningsbar person eller en privatperson. Så är normalt fallet när biljetter säljs till kulturella, konstnärliga eller idrottsliga evenemang.

text: När försäljningen av biljetter sker på ett sådant sätt att det är möjligt för säljaren att avgöra köparens identitet ska tillhandahållandet inte bedömas som ett tillträde. Så är normalt fallet när biljetter säljs till pedagogiska eller vetenskapliga evenemang. Detsamma gäller för andra evenemang av underhållningskaraktär än kulturella, konstnärliga eller idrottsliga evenemang.

text: Tjänster som har anknytning till tillträdet är också omsatta inom landet om evenemanget äger rum i Sverige. Exempel på sådana tjänster är användning av garderob och sanitära anläggningar.

text: Detta ställningstagande ersätter följande ställningstaganden och rättsfallskommentar:

text: Beskattningsland vid tillträde till olika evenemang, mervärdesskatt, dnr

text: 131 174473-15/111

text: Omsättningsland – idrottsliga aktiviteter och evenemang, dnr

text: 131 38102-11/111

text: Omsättningsland – pedagogisk aktivitet, dnr

text: 131 38072-11/111

text: Omsättningsland – konferenstjänster, dnr

text: 131 38065-11/111

text: Tillträde till mässa, mervärdesskatt, dnr

text: 131 38109-11/111

text: Frågor om tillträde till evenemang – beskattningsland, dnr

text: 131 557026-11/111

text: KRNS, mål nr 5164-5165-14, Beskattningsland – tillträde till evenemang, dnr

text: 131 620646-15/111

text: Det nya ställningstagandet har tagits fram med anledning av rättsutvecklingen och av förenklingsskäl. Skatteverkets förändrade synsätt innebär att tillämpningsområdet för vad som avses med tillträde har begränsats. Försäljning av biljetter till beskattningsbara personer som tidigare i vissa situationer har bedömts som tillträde omfattas enligt det nya ställningstagandet av huvudregeln för bestämmande av beskattningsland. Det innebär en förenklad hantering för köparen när denne är etablerad i ett annat land än säljaren.

text: 2 Frågeställning

text: En tjänst som avser tillträde till ett evenemang av visst slag är omsatt inom landet om evenemanget äger rum i Sverige. Beskattningsland för sådana tjänster är Sverige.

text: 131 174473-15/111

text: 131 38102-11/111

text: 131 38072-11/111

text: 131 38065-11/111

text: 131 38109-11/111

text: 131 557026-11/111

text: 131 620646-15/111

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt huvudregeln är en tjänst som tillhandahålls en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap omsatt inom landet om den beskattningsbara personen antingen har sitt säte här i landet eller har ett fast etableringsställe till vilket tjänsten tillhandahålls här. Om tjänsten tillhandahålls ett fast etableringsställe som den beskattningsbara personen har i ett annat land är tjänsten omsatt utomlands (

text: 5 kap. 5 § mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML, och

text: artikel 44 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Tjänster som tillhandahålls någon som inte är en beskattningsbar person i samband med vissa uppräknade aktiviteter är omsatta inom landet om aktiviteten faktiskt äger rum i Sverige. Detsamma gäller till dessa underordnade tjänster och tjänster som tillhandahålls av den som organiserar aktiviteten (

text: 5 kap. 11 §

text: ML och artikel 54.1 i mervärdesskattedirektivet).

text: Ett tillträde till ett evenemang är omsatt inom landet om evenemanget faktiskt äger rum i Sverige och köparen är en beskattningsbar person. Detsamma gäller för tjänster i anknytning till tillträdet. De evenemang som avses är

text: kulturella

text: konstnärliga

text: idrottsliga

text: vetenskapliga

text: pedagogiska

text: av underhållningskaraktär

text: liknande dem som anges i 1-6, såsom mässor och utställningar (

text: 5 kap. 11 a §

text: ML och artikel 53 i mervärdesskattedirektivet).

text: Tjänster som avser tillträde till kulturella, konstnärliga, idrottsliga, vetenskapliga, pedagogiska, underhållningsmässiga och liknande evenemang av det slag som avses i artikel 53 i mervärdesskattedirektivet ska omfatta tillhandahållande av tjänster vars huvudsakliga egenskap består i att ge rätt till tillträde till ett evenemang i utbyte mot en biljett eller betalning, inklusive betalning i form av ett abonnemang, en säsongsbiljett eller en periodisk avgift. Bestämmelserna är särskilt tillämpliga på

text: tillträdesrätten till föreställningar, teaterföreställningar, cirkusföreställningar, mässor, nöjesparker, konserter, utställningar samt andra liknande kulturella evenemang

text: tillträdesrätten till idrottsevenemang såsom matcher eller tävlingar

text: tillträdesrätten till evenemang av pedagogiskt eller vetenskapligt slag såsom konferenser och seminarier.

text: Bestämmelserna omfattar inte utnyttjandet av anläggningar såsom gymnastiksalar och liknande mot betalning av en avgift (artikel 32 i genomförandeförordningen).

text: De underordnade tjänster som avses i artikel 53 i mervärdesskattedirektivet ska inkludera tjänster som direkt sammanhänger med tillträde till kulturella, konstnärliga, idrottsliga, vetenskapliga, pedagogiska, underhållningsmässiga eller liknande evenemang och som tillhandahålls var för sig mot ersättning till en person som närvarar vid ett evenemang. Sådana underordnade tjänster ska särskilt inkludera användning av garderob eller sanitära anläggningar men ska inte inkludera rena förmedlingstjänster hänförliga till biljettförsäljningen (artikel 33 i genomförandeförordningen).

text: I förarbetena anges att huvudregeln i så stor omfattning som möjligt och lämpligt ska tillämpas för omsättning av de aktuella tjänsterna. För näringsidkare bör bestämmelsen i

text: 5 kap. 11 a §

text: ML bara tillämpas när det är opraktiskt att tillämpa huvudregeln. Bestämmelsen bör tillämpas restriktivt (

text: prop. 2009/10:15 s. 126

text: Regeringen uttalade att ett evenemang är något som är mer begränsat än en aktivitet. En aktivitet har ett element av kontinuitet i sig. En utställning, ett seminarium, en konferens eller en fotbollsmatch är exempel på olika evenemang. Däremot är t.ex. ett träningspass i veckan en aktivitet och detsamma gäller en terminskurs i drejning. Om en sådan aktivitet tillhandahålls någon som är näringsidkare kommer den att beskattas enligt huvudregeln i

text: 5 kap. 5 §

text: ML. Tillträde avser rätten att vistas på en plats eller beloppet som erläggs för att få vistas där. Tillträde exemplifieras bäst med försäljningen av entrébiljetter och det avser endast tjänster vars väsentliga funktion är att ge rätten att komma in på ett evenemang. Om betalningen för deltagandet i t.ex. ett seminarium eller en konferens i sin helhet hanteras före evenemanget och någon möjlighet att närvara inte finns utan sådan betalning bör betalningen dock inte anses utgöra tillträde (

text: prop. 2009/10:15 s. 126

text: Av förarbetena framgår vidare att när det gäller tolkningen av bestämmelserna är det av stor vikt att dessa ges en enhetlig tolkning på EU-nivå. Om medlemsstaterna tillämpar bestämmelserna olika kan det medföra dubbelbeskattning eller oavsiktlig skattefrihet. För att uppnå en enhetlig tillämpning pågår det ett arbete i EU:s mervärdesskattekommitté med att ta fram riktlinjer för tolkningen. Den uppfattning regeringen ger uttryck för i propositionen kan behöva frångås i de fall en annan mening anges i en framtida riktlinje eller tillämpningsförordning (

text: prop. 2009/10:15 s. 79

text: Kammarrätten har uttalat att tillhandahållande av teambuildingaktiviteter ute i naturen och till sjöss som var skräddarsydda och särskilt anpassade för varje kund inte utgjorde tillträde till evenemang. Aktiviteterna omfattade till största delen olika övningar, tävlingar och lekar men det kunde också finnas inslag av föreläsande och/eller rådgivande natur. Kammarrätten ansåg att då det fanns ett krav på förbeställning av tjänsterna så att de kunde anpassas till kundens behov och önskemål samt att det inte fanns någon möjlighet för utomstående att närvara vid evenemangen skulle beskattningsland bestämmas utifrån huvudregeln i

text: 5 kap. 5 §

text: ML (KRNS 2015-01-30, mål nr 2086-14).

text: 4 Bedömning

text: Tillträde till ett evenemang innebär att två förutsättningar ska vara uppfyllda. För det första ska det vara ett evenemang av visst slag och för det andra ska det vara fråga om ett tillträde. Skatteverket redogör i avsnitt 4.1 för vad som avses med evenemang och i avsnitt 4.2 för vad som avses med tillträde.

text: Bestämmelsen ska tolkas restriktivt. Det betyder att bestämmelsens tillämpningsområde ska ges en begränsad räckvidd. Den omfattar främst de situationer när det är svårt för säljaren att avgöra om köparen är en beskattningsbar person eller en privatperson. I så stor utsträckning som möjligt ska i stället huvudregeln tillämpas vid bestämmande av beskattningsland.

text: När tillträde till ett evenemang säljs till någon som inte är en beskattningsbar person omfattas tjänsten av det vidare begreppet aktivitet. Tjänster i samband med aktiviteter av visst slag är också omsatta inom landet om aktiveteten äger rum i Sverige. Det betyder att den som säljer en tjänst i form av tillträde till ett evenemang i Sverige inte behöver bedöma köparens status. Tjänsten är omsatt inom landet och säljaren ska redovisa mervärdesskatt oavsett om köparen är en beskattningsbar person eller inte.

text: 4.1 Evenemang

text: Bestämmelsen i

text: 5 kap. 11 a §

text: ML omfattar bara sådana evenemang som är kulturella, konstnärliga, idrottsliga, vetenskapliga, pedagogiska, av underhållningskaraktär eller liknande evenemang.

text: Skatteverket anser att med begreppet evenemang avses ett arrangemang som sett utifrån den genomsnittlige besökarens perspektiv äger rum vid en viss tidpunkt och på en viss plats. Det betyder att de som deltar på evenemanget är fysiskt närvarande.

text: Ett evenemang är mer begränsat än en aktivitet. En aktivitet har ett element av kontinuitet i sig medan ett evenemang är en händelse eller tillställning som pågår under en begränsad tid och saknar kontinuitet. Det varar som regel några timmar och i vissa fall några dagar men normalt inte mer än en vecka i följd. I undantagsfall kan ett evenemang pågå mer än en vecka. En bedömning får göras i varje enskilt fall.

text: Ett evenemang riktar sig till allmänheten. Det innebär att den som har möjlighet och i mån av plats ska ges tillträde till evenemanget mot betalning. Detta gäller även om evenemanget endast riktar sig till en viss målgrupp som t.ex. personer med en särskild yrkeskompetens.

text: Det är således ett evenemang när både innehållet och varaktigheten är bestämda i förväg. Om t.ex. en arrangör erbjuder ett antal endagseminarier av pedagogiskt slag med olika innehåll som köparen kan välja bland är det fråga om flera olika evenemang.

text: 4.2 Tillträde

text: Med begreppet tillträde avses att någon ges rätt att närvara på ett evenemang som besökare, publik eller deltagare i utbyte mot en biljett eller betalning. Betalningen kan också göras i form av ett abonnemang, en säsongsbiljett eller en periodisk avgift. På vilket sätt ersättningen lämnas till säljaren saknar alltså betydelse.

text: Bestämmelsen om tillträde till evenemang syftar till att underlätta för säljaren när köparens identitet är okänd. De situationer som bestämmelsen omfattar är framförallt när biljetter säljs till ett stort antal köpare. För säljaren kan det innebära en administrativ börda om denne ska hämta in uppgifter om köparnas identitet.

text: Ett arrangemang vars innehåll har anpassats efter köparens önskemål är emellertid ett exempel på när det inte är svårt för säljaren att avgöra köparens identitet. Försäljning av biljetter till sådana skräddarsydda arrangemang är därför inte ett tillträde. Beskattningsland ska i stället bedömas utifrån huvudregeln.

text: Hur försäljningen av biljetter sker kan variera beroende på vilket slags evenemang det är frågan om. För vissa evenemang säljs biljetter på plats i samband med att evenemanget äger rum. Det finns då en organisation och en anordning för att sälja biljetter direkt till de som ska delta på evenemanget. För andra evenemang finns det inte någon sådan möjlighet utan biljetter måste köpas i förväg. Det förekommer även evenemang där båda möjligheterna finns.

text: Skatteverket beskriver nedan när en biljettförsäljning avser ett tillträde respektive inte ett tillträde till evenemang. Avgörande för bedömningen är vilka uppgifter säljaren normalt har tillgång till i samband med biljettförsäljningen och om det utifrån dessa uppgifter är möjligt för säljaren att avgöra om köparen är en beskattningsbar person eller en privatperson. Omständigheterna i det enskilda fallet kan dock innebära en annan bedömning.

text: 4.2.1 Kulturella, konstnärliga eller idrottsliga evenemang

text: Skatteverket anser att biljettförsäljningen avser ett tillträde när försäljningen sker på ett sådant sätt att det är svårt för säljaren att avgöra om köparen är en beskattningsbar person eller en privatperson. Så är normalt fallet när biljetter säljs till kulturella, konstnärliga eller idrottsliga evenemang. Detsamma gäller mässor och utställningar. Försäljningen av sådana biljetter sker normalt på ett sätt som innebär att säljaren inte har tillgång till tillräckliga uppgifter för att avgöra köparens identitet. Alla biljetter till sådana evenemang ska därför bedömas som tillträde även om en enskild köpare går att identifiera. Det betyder att om evenemanget äger rum i Sverige är omsättningen gjord inom landet.

text: Det förekommer att ett eller ett fåtal företag köper alla biljetter till ett kulturellt, konstnärligt eller idrottsligt evenemang t.ex. till sina anställda. Ett exempel är när ett eller ett fåtal företag köper alla biljetter till en specifik teaterföreställning. I sådana fall är det möjligt för säljaren att avgöra köparens identitet. Skatteverket anser att beskattningsland ska bedömas enligt huvudregeln om ett eller ett fåtal företag köper alla biljetter till ett kulturellt, konstnärligt eller idrottsligt evenemang. Det betyder att om evenemanget äger rum i Sverige och köparen är en beskattningsbar person är omsättningen gjord inom landet om köparen är etablerad i Sverige och utomlands om köparen är etablerad i ett annat land.

text: 4.2.2 Pedagogiska eller vetenskapliga evenemang

text: Skatteverket anser att en biljettförsäljning inte avser ett tillträde när försäljningen sker på ett sådant sätt att det är möjligt för säljaren att avgöra om köparen är en beskattningsbar person eller en privatperson. Så är normalt fallet när biljetter säljs till pedagogiska eller vetenskapliga evenemang. Detsamma gäller för andra evenemang av underhållningskaraktär än kulturella, konstnärliga eller idrottsliga evenemang. Biljettförsäljningen vid sådana evenemang sker normalt på ett sätt som gör det möjligt för säljaren att få tillgång till tillräckliga uppgifter för att avgöra köparens identitet. Det innebär att beskattningsland för sådana evenemang ska bedömas utifrån huvudregeln om köparen är en beskattningsbar person. Det betyder att om evenemanget äger rum i Sverige och köparen är en beskattningsbar person är omsättningen gjord inom landet om köparen är etablerad i Sverige och utomlands om köparen är etablerad i ett annat land.

text: Det kan förekomma att biljettförsäljningen till pedagogiska eller vetenskapliga evenemang eller evenemang av underhållningskaraktär sker på ett sådant sätt att det är svårt för säljaren att identifiera den enskilde köparen. Det kan gälla vid föreläsningar som riktar sig till en bred allmänhet och där biljetter säljs på samma sätt som t.ex. konsertbiljetter. I en sådan situation har säljaren normalt inte tillgång till mer uppgifter om köparen än vad som gäller vid försäljning av t.ex. konsertbiljetter. Skatteverket anser att försäljningen av alla biljetter till ett sådant specifikt evenemang avser ett tillträde. Det betyder att om evenemanget äger rum i Sverige är omsättningen gjord inom landet.

text: 4.3 Tjänster i anknytning till tillträde

text: Tjänster som har anknytning till tillträdet är också omsatta inom landet om evenemanget äger rum i Sverige. Det är sådana tjänster som direkt sammanhänger med tillträdet till evenemanget och som tillhandahålls var för sig mot ersättning till den som närvarar vid evenemanget. Exempel på sådana tjänster är användning av garderob och sanitära anläggningar.

text: Förmedling av biljetter är inte en tjänst som har anknytning till tillträde.