identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-650752

title: Skattereduktion för grön teknik – materialkostnader

text: 1 Sammanfattning

text: Skattereduktion medges för debiterade arbets- och materialkostnader för installation av grön teknik. Till kostnad för material räknas sådant material som omfattas av rätten till skattereduktion och som förvärvats av köparen genom köp där äganderätten övergått till köparen av installationen. Hyra eller leasing av material som är nödvändigt för installation av grön teknik jämställs inte med materialkostnader. Om köparen hyr eller leasar materialet har köparen inte haft någon kostnad för material och då kan skattereduktion för installation av grön teknik endast medges för arbetskostnaden hänförlig till installationen.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit om kostnad för hyra eller leasing av material som är nödvändigt för installation av grön teknik kan jämställas med materialkostnad i samband med skattereduktion för installation av grön teknik.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Utgifterna för installation av grön teknik utgörs av det debiterade beloppet för arbete och material inklusive mervärdesskatt, 67 kap. 36 § sista stycket

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Om den som kan ha rätt till skattereduktion för installation av grön teknik (köparen) inte har betalat hela utgiften för installationen får utföraren begära utbetalning för resterande del från Skatteverket,

text: 6 § lagen (2020:1066)

text: om förfarandet vid skattereduktion för installation av grön teknik.

text: I

text: prop. 2020/21:1

text: Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, s. 292 anges följande:

text: ”Att subventionen är riktad mot arbete och material innebär att dessa kostnader måste särskiljas från eventuella övriga kostnader som t.ex. kostnader för utrustning och resor, oavsett om arbetet utförs till fast pris eller på löpande räkning. Med kostnader för arbete och material avses de av utföraren debiterade kostnaderna för arbetet och materialet, inklusive mervärdesskatt. I kostnaden ingår således också utförarens vinstpålägg.”

text: 4 Bedömning

text: Till skillnad från skattereduktion för rot- och rutarbete omfattar skattereduktion för installation av grön teknik även kostnad för material, exempelvis kostnad för solcellssystem och laddningspunkter.

text: Varken lagtext eller förarbeten innehåller en definition av begreppet ”kostnad för material” i samband med skattereduktion för installation av grön teknik. Av förarbetena framgår inte heller att skattereduktion ska kunna medges för hyra eller leasing av exempelvis solceller eller laddstolpar. I avsaknad av definition eller annat klargörande i lagtext eller förarbeten bör tolkningen av begreppet ”kostnad för material” ske enligt allmänt språkbruk. Skatteverkets uppfattning att en kostnad för material uppstår när man köper material och äganderätten i samband med förvärvet övergår till köparen. Vid hyra eller leasing sker inte någon övergång av äganderätten varför köparen inte kan anses ha haft en kostnad för material i

text: inkomstskattelagens

text: mening. Köparen har i stället en kostnad för hyra eller leasing som inte omfattas av reglerna om skattereduktion för installation av grön teknik.

text: I de fall en köpare väljer att hyra eller leasa nödvändigt material kan skattereduktion för installation av grön teknik enbart medges för den del av kostnaden som är hänförlig till den faktiska installationen, dvs. arbetskostnaden.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-650982

nyckelord:
Andra ämnesområden
Inkomstskatt

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Upphävande av ställningstagandet Skattereduktion för hushållsarbete (rutarbete) – flyttjänster

org: skv

text: Ovan nämnda ställningstagande som publicerades den 29 juni 2016, dnr

text: 131 304338-16/111

text: , upphävs från och med den 1 januari 2021. Ny lagstiftning innebär att skattereduktion från och med detta datum kan medges för alla transporter av bohag mellan en bostad och maga-sinering om en transportör anlitas för att utföra arbetet,

text: 67 kap. 13 § 7 inkomstskattelagen (1999:1229)

type: stycke

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-65845

nyckelord:
Andra skatter & avgifter
Skattetillägg & andra sanktionsavgifter

status: gällande

title: Ingen kontrollavgift när swishbetalning registrerats i kassaregistret som annat betalningsmedel än Swish

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Om ett företags försäljning som betalats med Swish registrerats i ett kassaregister som något annat betalningsmedel än Swish saknas det grund för att ta ut en kontrollavgift. Någon kontrollavgift ska därför inte tas ut om den som är skyldig att använda ett kassaregister registrerat en swishbetalning som ett annat betalningsmedel än Swish.

text: 2 Frågeställning

text: Finns det grund för att ta ut en kontrollavgift när en swishbetalning registrerats i kassaregistret som ett annat betalningsmedel än Swish.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Den som i näringsverksamhet säljer varor och tjänster mot kontant betalning eller mot betalning med kontokort är skyldig att använda kassaregister (

text: 39 kap. 4 §

text: SFL). All försäljning och annan löpande användning av kassaregister ska registreras i kassaregistret och vid varje försäljning ska ett av kassaregistret framställt kvitto tas fram och erbjudas kunden (

text: 39 kap. 7 §

text: SFL).

text: Av Skatteverkets föreskrifter om användning av kassaregister (

text: SKVFS 2014:10

text: ) framgår att om fel betalningsmedel angetts på ett kassakvitto ska detta rättas genom ett returkvitto och ett kvitto ska tas fram med uppgift om rätt betalningsmedel (4 kap. 4 §). I Skatteverkets föreskrifter om krav på kassaregister (

text: SKVFS 2014:9

text: ) sägs bl.a. att ett kassakvitto respektive en Z-dagrapport ska innehålla uppgifter om betalningsmedel respektive försäljningssumman fördelad på olika betalningsmedel (7 kap. 1 och 3 §§). Med betalningsmedel avses i föreskrifterna kontanter, kontokort, kreditkort, presentkort, måltidskuponger och liknande (2 kap. 2 §

text: SKVFS 2014:9

text: och 2 kap. 1 §

text: SKVFS 2014:10

text: En kontrollavgift ska tas ut om Skatteverket vid tillsyn eller kontrollbesök finner att den som är skyldig att använda kassaregister inte fullgör denna skyldighet (

text: 50 kap. 1 § 1.

text: SFL). Skatteverket ska besluta om hel eller delvis befrielse från kontrollavgiften om det är oskäligt att ta ut avgiften med fullt belopp (

text: 51 kap. 1 § första stycket

text: SFL).

text: 4 Bedömning

text: En kontrollavgift ska tas ut när den som är skyldig att använda kassaregister inte fullgjort denna skyldighet. För att Skatteverket ska kunna hävda att registreringsskyldigheten inte fullgjorts måste det tydligt framgå hur skyldigheten ska fullgöras. En registrering i kassaregistret av en swishbetalning som ett annat betalningsmedel än Swish utgör således grund för att ta ut en kontrollavgift endast om det av bestämmelserna om kassaregister framgår hur en sådan betalning ska registreras.

text: Av

text: 39 kap. 7 §

text: SFL framgår att all försäljning ska registreras i ett kassaregister. Hur registreringen ska ske i kassaregistret framgår dock inte av SFL eller dess förarbeten. Detaljbestämmelser om registreringsskyldigheten finns i stället i Skatteverkets föreskrifter om krav på (

text: SKVFS 2014:9

text: ) och användning av (

text: SKVFS 2014:10

text: ) kassaregister.

text: I föreskrifterna sägs bl.a. att med betalningsmedel avses kontanter, kontokort, kreditkort, presentkort, måltidskuponger och liknande. Det sägs inte uttryckligen att det betalningsmedel som använts vid försäljningen ska registreras. Indirekt framgår det dock av föreskrifterna att en sådan registrering ska ske genom att dessa föreskriver att om fel betalningsmedel angetts på ett kassakvitto ska detta rättas genom ett returkvitto och ett kvitto ska tas fram med uppgift om rätt betalningsmedel. Vidare framgår det att ett kassakvitto respektive en Z-dagrapport ska innehålla uppgifter om betalningsmedel respektive försäljningssumman fördelad på olika betalningsmedel.

text: Skyldigheten att registrera en försäljning i ett kassaregister följer av SFL. Av Skatteverkets föreskrifter följer vidare en skyldighet att registrera använt betalningsmedel. Detta innebär dock inte nödvändigtvis att skyldigheten att använda kassaregister inte fullgjorts om en swishbetalning har registrerats som ett annat betalningsmedel än Swish. Det kan av föreskrifterna inte anses klart framgå till vilket slag av betalningsmedel en swishbetalning ska hänföras eller hur en sådan betalning ska registreras i kassaregistret. Det går därför inte att säga att en sådan registrering är felaktig och att skyldigheten att använda ett kassaregister därigenom inte fullgjorts.

text: Någon grund för att ta ut kontrollavgift föreligger därmed inte när en swishbetalning registrerats i kassaregistret, men betalningen registrerats som ett annat betalningsmedel än Swish.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-673695

title: Upphävande av ställningstagandet Folkbokföring vid uppehållstillstånd kortare än ett år (Dnr 202 284594-17/111)

text: Skatteverket upphäver ovan nämnda ställningstagande, som publicerades den 7 juli 2017, från och med den 11 januari 2021. Informationen finns numera publicerad under rubriken Rättslig vägledning, Folkbokföring, Flytta till Sverige och Uppehållstillstånd.


text: Se Skatteverkets ställningstagande den 2011-05-31, Avdrag för Försvarsmakts- och eftersökshundar, dnr

text: 131 443099-11/111

text: 131 755880-06/111

text: Se betänkande av tjänstehundsutredningen (

text: SOU 2005:75

text: Skatteverkets ställningstagande 2007-01-16, Avdrag för godkända tjänstehundar, dnr.

text: 131 755880-06/111

text: 131 443099-11/111

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-685926

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

title: Avdrag enligt schablon för tjänstehundar som används inom vissa verksamheter

text: Detta ställningstagande tillämpas från och med den 1 januari 2021.

text: Fram till och med den 31 december 2020 tillämpades Skatteverkets ställningstagande från den 16 januari 2007, dnr

text: 131 755880-06/111

text: , Avdrag för godkända tjänstehundar.

text: 1 Sammanfattning

text: Ställningstagandet är tillämpligt på hundförare inom statlig verksamhet såsom Polismyndigheten, Försvarsmakten, Tullverket och Kriminalvården. Även hundförare inom andra verksamheter där hunden används på ett likartat sätt, exempelvis privata bevakningsbolag, omfattas av ställningstagandet.

text: Ställningstagandet gäller enbart för hundförare vars anställning förutsätter användandet av en godkänd tjänstehund och där hunden används fortlöpande i yrkesutövningen. Hundföraren ska också ha tecknat avtal med arbetsgivaren om placering av tjänstehund i den anställdas bostad (s.k. fodervärdsavtal) eller genom avtal ha ställt sin hund till arbetsgivarens förfogande (s.k. hundägaravtal).

text: Avdrag för kostnader för tjänstehunden kan i dessa fall medges med ett schablonbelopp per månad om fyra procent av prisbasbeloppet för gällande beskattningsår.

text: För anställda med s.k. hundägaravtal medges även avdrag för hundens anskaffningskostnad, i form av årliga värdeminskningsavdrag fördelade på en tidsperiod av fem år.

text: Om förutsättningarna för avdrag enligt schablon föreligger, kan arbetsgivaren betala ut kostnadsersättning för den godkända tjänstehunden med belopp motsvarande schablonen, utan att ersättningen läggs till grund för skatteavdrag eller arbetsgivaravgifter.

text: Detta ställningstagande är inte tillämpligt på hundar som används för tillfälliga uppdrag. 1

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Skatteverket gjorde i ett numera upphävt ställningstagande från 2007 2 bedömningen att avdrag för godkända tjänstehundar schablonmässigt kunde medges med belopp som motsvarade Rikspolisstyrelsens norm för kostnadsersättningar enligt de s.k. A- och B-avtalen (fodervärds- respektive hundägaravtal). När ställningstagandet publicerades var kostnadsersättningen 1 520 kronor per månad enligt fodervärdsavtalet och 1 760 kronor enligt hundägaravtalet. För tidsperioden januari-augusti 2020 uppgick kostnadsersättningen till 1 770 kronor respektive 2 050 kronor per månad. Anledningen att kostnadsersättningen enligt hundägaravtalet var högre än enligt fodervärdsavtalet, var att hundägaren själv ansvarar för försäkring av hunden.

text: Kollektivavtalen för Polismyndighetens hundförare omförhandlades under 2020 och ett nytt kollektivavtal gäller från den 1 september 2020. Kostnadsersättningen enligt det nya fodervärdsavtalet uppgår till 3 247 kronor per månad. Samma kostnadsersättning gäller för anställda med hundägaravtal, om den anställda förbinder hunden till en viss uppsägningstid.

text: Med anledning av de nya kollektivavtalen har Skatteverket gjort en översyn av avdragsrätten för tjänstehundar och möjligheten att även fortsättningsvis tillämpa en schablon. Ställningstagandet från 2007 har därför upphävts och ersatts av detta ställningstagande.

text: Tjänstehundar används inom många slags verksamheter, både inom statlig sektor såsom Polismyndigheten, Försvarsmakten, Tullverket och Kriminalvården och inom privat sektor, framförallt hos bevakningsföretagen. 3 Tjänstehundarna används på olika sätt. En del hundar används som sökhundar, andra för bevakningsuppdrag och upprätthållande av ordning. I en del fall är det arbetsgivaren som äger hunden och som placerar ut den hos en hundförare som använder hunden i tjänsten. Hundföraren ansvarar enligt ingånget avtal (fodervärdsavtal) med arbetsgivaren för vård, skötsel och dressyr. Det förekommer också att hundföraren själv anskaffar och utbildar hundar som efter en prövning godkänns som tjänstehund. Efter det att hunden godkänts som tjänstehund träffas ett avtal (hundägaravtal) där det anges att hundföraren ställer sin hund till arbetsgivarens förfogande. Vanligen utbetalas en kostnadsersättning som är avsedd att täcka hundförarens kostnader för tjänstehunden.

text: Fråga uppkommer om hundföraren kan få avdrag enligt schablon för kostnader som denne har för tjänstehunden och vilket belopp som i så fall kan medges. Fråga uppkommer också om hundförare utöver schablonen kan få avdrag för kostnader för hunden som uppkommit innan hunden tagits i bruk som tjänstehund.

text: För arbetsgivaren uppkommer frågan om kostnadsersättningen som betalas till hundföraren ska utgöra underlag för skatteavdrag och arbetsgivaravgifter.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Löner, arvoden, kostnadsersättningar, pensioner, förmåner och alla andra inkomster som erhålls på grund av tjänst ska tas upp som intäkt, se

text: 11 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: Utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster ska dras av som kostnad, se

text: 12 kap. 1 §

text: IL.

text: Skatteavdrag ska göras från kontant ersättning för arbete, se

text: 10 kap. 3 § första stycket skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL. Som kontant ersättning räknas ersättning för kostnader i tjänsten som det är uppenbart att mottagaren inte får dra av vid beskattningen, se

text: 10 kap. 3 § andra stycket 9

text: SFL.

text: Löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete är avgiftspliktigt, se

text: 2 kap. 10 § socialavgiftslagen (2000:980)

text: , SAL. Med ersättning för arbete likställs kostnadsersättning som enligt

text: 10 kap. 3 § andra stycket 9

text: SFL ska räknas som ersättning för arbete, se

text: 2 kap. 11 § 1

text: SAL.

text: En arbetsgivardeklaration ska för varje betalningsmottagare innehålla uppgift om den ersättning för arbete som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter för, se

text: 26 kap 19 a §

text: SFL. Den ska också för varje betalningsmottagare innehålla uppgift om annan ersättning som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst, om den inte är skattefri av någon annan anledning än förhållandena hos mottagaren, se

text: 26 kap. 19 b § första stycket 1

text: SFL.

text: Högsta förvaltningsdomstolen (HFD) har i

text: RÅ 1999 not. 12

text: prövat frågan om hundförares rätt till avdrag för anskaffning av tjänstehund. HFD fann att den skattskyldiga inte inkommit med utredning som visar att han under det aktuella beskattningsåret haft kostnader för inköp av hund nödvändiga för fullgörande av hans tjänst under nämnda år. I ett särskilt yttrande utvecklade ett av regeringsråden domskälen. I yttrandet framgår att det i praxis har gjorts undantag från kontantprincipen och att avdrag för utgifter för anskaffning av tillgångar som använts i tjänsten i vissa fall medgetts i form av årliga värdeminsknings- eller förslitningsavdrag. Det framhålls att det kan vara svårt att vid beskattningen för det år då betalningen ha skett, avgöra avdragsrätten för en utgift som avser verksamhet under ett senare år. Det kan därför finnas anledning att medge avdrag för förvärv av en hund som används i tjänsten först ett senare år då förutsättningarna för avdrag klarlagts.

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Avdrag för kostnader för tjänstehunden

text: En anställd som har tecknat avtal med sin arbetsgivare om placering av tjänstehund i den anställdas bostad (s.k. fodervärdsavtal) eller som genom avtal har ställt sin hund till arbetsgivarens förfogande (s.k. hundägaravtal) har vissa kostnader för hunden avseende exempelvis foder, vård och skötsel.

text: Om den anställda erhåller kostnadsersättning från arbetsgivaren för att täcka kostnader för tjänstehunden, är detta en skattepliktig inkomst som ska redovisas av den anställda i inkomstdeklarationen, se

text: 11 kap. 1 §

text: IL.

text: Under förutsättning att hunden är nödvändig för den anställdas tjänsteutövning är kostnader för hunden avdragsgilla med stöd av

text: 12 kap. 1 §

text: IL. Avdrag yrkas i inkomstdeklarationen och det är upp till den skattskyldiga att kunna visa vilka avdragsgilla kostnader som denne har haft för hunden. Skatteverket har dock sedan 2007, av förenklingsskäl, bedömt att avdrag för kostnader för vissa godkända tjänstehundar kan medges enligt en schablon som motsvarar den kostnadsersättning som Polismyndighetens hundförare har rätt till, se Skatteverkets numera upphävda ställningstagande från 2007 4 .

text: Skatteverket anser att avdrag enligt schablon även fortsättningsvis kan medges, men att schablonen bör knytas till prisbasbeloppet för beskattningsåret ifråga.

text: Skatteverket bedömer att en sådan schablon ska kunna tillämpas av hundförare inom statlig verksamhet såsom Polismyndigheten, Försvarsmakten, Tullverket och Kriminalvården. Även hundförare inom andra verksamheter där hunden används på ett likartat sätt, exempelvis privata bevakningsbolag, kan tillämpa schablonen. Schablonen gäller enbart för hundförare vars anställning förutsätter användandet av en godkänd tjänstehund och där hunden används fortlöpande i yrkesutövningen. Hundföraren ska också ha tecknat avtal med arbetsgivaren om placering av tjänstehund i den anställdas bostad (s.k. fodervärdsavtal) eller genom avtal ha ställt sin hund till arbetsgivarens förfogande (s.k. hundägaravtal).

text: Schablonen kan inte tillämpas avseende hundar som används för tillfälliga uppdrag. 5

text: För att bestämma nivån på schablonen, har Skatteverket utgått ifrån de schablonbelopp som hittills har tillämpats enligt ställningstagandet från 2007. Skatteverket har även tagit i beaktande den kostnadsberäkning som legat till grund för Polismyndigheten nya kollektivavtal för hundförare, som gäller från och med den 1 september 2020. Det kan enligt Skatteverket antas att hundförare inom de andra verksamheter som omfattas av ställningstagandet, har motsvarande kostnader för sina tjänstehundar som Polismyndighetens hundförare.

text: Skatteverket bedömer att avdrag kan medges med ett schablonbelopp per månad som motsvarar fyra procent av prisbasbeloppet för beskattningsåret i fråga. För beskattningsåret 2021 innebär detta ett avdrag per månad om 1 904 kronor (fyra procent av 47 600 kronor). Denna nivå är i linje med de schabloner som har tillämpats fram till och med 2020.

text: Schablonen avser kostnader för hundens foder, försäkring, löpande skötsel och vård såsom vaccinationer, träning och dressyr, förslitning i bostad och privat bil, samt kostnader för att tillhandahålla nödvändig utrustning i hemmet. Schablonen ska anses täcka samtliga sådana kostnader. Om den anställda vill få avdrag med ett högre belopp än schablonen, ska hen kunna visa att de avdragsgilla kostnaderna för hunden sammantaget överstiger schablonen.

text: För anställda med s.k. hundägaravtal medges, utöver schablonen, även avdrag för hundens anskaffningskostnad med tillägg för utgifter för veterinär, vaccinationer, röntgen och liknande som hundföraren haft i samband med anskaffningen av hunden. Med hänsyn till att en tjänstehund genomsnittligt kan beräknas vara i tjänst under minst fem år bör avdrag för sådana kostnader medges i form av årliga värdeminskningsavdrag fördelade på en tidsperiod av fem år, räknat från och med det år då tjänstehunden tas i bruk.

text: 4.2 Skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på kostnadsersättningen

text: En arbetsgivare är skyldig att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter på ersättning för kostnader som det är uppenbart att den anställda inte får dra av vid beskattningen,

text: 10 kap. 3 § andra stycket 9

text: SFL och

text: 2 kap. 10 §

text: SAL. Utgångspunkten är därför att arbetsgivaren vid varje utbetalningstillfälle måste pröva om kostnadsersättningen avser avdragsgilla utgifter i arbetet för den anställda.

text: Enligt detta ställningstagande kan avdrag för godkända tjänstehundar medges enligt Skatteverkets schablon med fyra procent av prisbasbeloppet för gällande beskattningsår per månad. En arbetsgivare kan därmed betala ut kostnadsersättning för sådana godkända tjänstehundar med belopp motsvarande schablonen, utan att ersättningen läggs till grund för skatteavdrag eller arbetsgivaravgifter. Ersättningen motsvarande schablon ska redovisas som en kostnadsersättning i arbetsgivardeklarationen, jfr

text: 26 kap. 19 b § första stycket 1

text: SFL.

text: Om kostnadsersättningen är högre än schablonbeloppet, och det inte finns underlag som visar att den anställdas faktiska utgifter är högre än schablonen, utgör den överskjutande delen underlag för skatteavdrag och arbetsgivaravgifter och ska redovisas som lön i arbetsgivardeklarationen, jfr

text: 26 kap. 19 a §

text: SFL.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-688077

title: Investeraravdrag och avsaknad av ett godkännande av Europeiska kommissionen under del av år 2020

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket kan inte godkänna avdrag för investeringar i företag enligt reglerna för investeraravdrag för andelar förvärvade under perioden den 1 januari till och med den 31 juli 2020. Sverige saknar för denna period ett godkännande av Europeiska kommissionen (kommissionen) av reglerna för investeraravdrag varför Sverige inte kan tillämpa reglerna för investeraravdrag för andelar förvärvade under denna period.

text: 2 Frågeställning

text: Kommissionens godkännande av reglerna för investeraravdrag enligt 43 kap. inkomst

text: skattelagen (1999:1229)

text: , IL, i dess lydelse till den 31 juli 2020, löpte ut den 31 december 2019. Regeringen ansökte om förlängning av kommissionens godkännande i augusti 2019 men återtog ansökan i augusti 2020 varför reglerna om investeraravdrag saknar kommissionens godkännande från den 1 januari till och med den 31 juli 2020.

text: Innebär detta att Skatteverket inte kan medge avdrag för investeraravdrag för förvärv av andelar under denna period, trots att alla förutsättningar för avdrag enligt reglerna för investeraravdrag (

text: 43 kap.

text: IL) är uppfyllda?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Investeraravdraget infördes den 1 december 2013 för att stimulera tillgången till kapital i mindre företag. Avdraget medges som ett avdrag i inkomstslaget kapital för fysiska personer som förvärvar andelar i ett företag av mindre storlek. Avdrag får enligt reglerna göras med hälften av betalningen för andelarna, dock med högst 650 000 kronor per person och år. Detta motsvarar förvärv av andelar för 1,3 miljoner kronor. Det företag där investeringen görs måste uppfylla flera villkor. Investeraravdraget ska även återföras till beskattning om investeraren t. ex under de fem år som följer närmast efter betalningsåret avyttrar andelarna.

text: Investeraravdraget, i dess lydelse till den 31 juli 2020, är ett statligt stöd enligt bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) som har anmälts till och godkänts av kommissionen. Godkännandet gällde t.o.m. den 31 december 2019 (kommissionens beslut den 22 juli 2013 i statsstödsärende SA.36489). Bestämmelserna utformades ursprungligen i enlighet med kommissionens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (2006/C 194/02). Den 1 juli 2014 antog kommissionen nya riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar (2014/C 19/04). Enligt de nya riktlinjerna kan bara investerare som står i en oberoende ställning till det företag som investeringen avser få skattelättnader. Sverige anpassade reglerna för investeraravdrag år 2016 efter de nya riktlinjerna (

text: prop. 2015/16:1

text: När reglerna om investeraravdrag genomfördes 2013 gjorde regeringen den bedömningen att investeraravdraget var ett sådant statligt stöd som måste anmälas till kommissionen för godkännande innan det genomförs (

text: prop. 2012/13:134 s 89

text: Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), innehåller regler som ska säkerställa en väl fungerande konkurrens på den inre marknaden. Bestämmelser om statligt stöd finns i artiklarna 107-109 i fördraget. Enligt artikel 107.1 är i princip allt statligt stöd förbjudet, om stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag. Kommissionen kan efter prövning förklara att en stödåtgärd anses förenlig med den inre marknaden enligt vissa kriterier som anges i artikel 107.2 och 107.3. Enligt

text: artikel 108.3 i EUF-fördraget

text: är medlemsstaterna skyldiga att anmäla riskfinansieringsåtgärder som utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och som varken uppfyller villkoren i förordningen om stöd av mindre betydelse eller uppfyller alla villkor i den allmänna gruppundantagsförordningen. Innan kommissionen har gett sitt godkännande får åtgärden inte vidtas.

text: Konsekvenserna av att inte följa bestämmelserna för genomförandeförbudet hanteras i lagen (

text: ) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler. Statligt stöd som lämnas i strid med genomförandeförbudet ska återkrävas från stödmottagaren så att konkurrensförhållandet återställs. Felaktigt stöd i form av investeraravdrag ska i första hand åtgärdas enligt omprövningsbestämmelserna i

text: 66 kap.

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: Investeraravdraget innebär att staten med hjälp av statliga medel gynnar investeringar i vissa företag. Åtgärden är därför ett statligt stöd trots att det är investeraren som rent faktiskt får skattelättnaden. Eftersom det tidigare godkännandet löpte ut den 31 december 2019 anmälde regeringen stödet för fortsatt godkännande fr.o.m. den 1 januari 2020 t.o.m. den 31 december 2026 (N2019/02666/MK). Regeringen fick indikationer på att anmälan bedömdes vara ofullständig och därför inte utgjorde ett tillräckligt underlag för att kunna prövas om åtgärden var förenlig med EU:s regler om statligt stöd (N2019/02666/MK). Regeringen återtog den 14 augusti 2020 ansökan om fortsatt godkännande. Den 28 september meddelade kommissionen att ärendet, SA.55401(2019/N)-Tax deductibility of investment of natural persons in small enterprises- dated 25 september 2019, var återtaget. Av meddelandet framgår att varje plan att medge stöd måste meddelas kommissionen och inte kan medges förrän kommissionen godkänt detta.

text: Reglerna för investeraravdrag är sedan den 1 augusti 2020 anpassade till att omfattas av den allmänna gruppundantagsförordningen (GBER) varför ett godkännande från kommissionen inte längre behövs för att tillämpa reglerna för investeraravdrag för förvärv av andelar från detta datum. Detta innebär att stöd i form av investeraravdrag får lämnas från den 1 augusti 2020 om villkoren för investeraravdrag enligt

text: 43 kap.

text: IL är uppfyllda.

text: 4 Bedömning

text: Investeraravdraget innebär att staten med hjälp av statliga medel gynnar investeringar i vissa företag och det är ett statligt stöd till företagen trots att det är investeraren som rent faktiskt får skattelättnaden.

text: Av

text: artikel 108.3 EUF-fördraget

text: föreskrivs en anmälningsskyldighet och ett genomförandeförbud som innebär att ett stöd inte får genomföras innan det anmälts och godkänts av kommissionen. Sverige saknar ett godkännande från kommissionen av stödet för perioden den 1 januari till och med den 31 juli 2020. Reglerna för investeraravdrag enligt

text: 43 kap.

text: IL i dess lydelse till den 31 juli 2020 uppfyllde inte kraven enligt GBER. Lämnas ett stöd i form av ett investeraravdrag innebär detta att ett olagligt statligt stöd enligt unionsrätten utgår. Statligt stöd som lämnas i strid med genomförandeförbudet ska återkrävas från stödmottagaren så att konkurrensförhållandet återställs.

text: Tidpunkten för stöd är enligt Skatteverket när andelarna i företaget förvärvas. Detta framgår även av

text: prop. 2019/20:99

text: sidan 39 där regeringen, innan återtagandet av ansökan om ett förlängt godkännande från kommissionen, skriver ”Eftersom godkännandet har löpt ut finns risk för att investeraravdrag hänförliga till förvärv av andelar efter den 31 december 2019, fram till dess att förslagen träder i kraft, utgör olagligt stöd”

text: Detta innebär att Skatteverket inte kan godkänna avdrag för investeringar i företag enligt reglerna för investeraravdrag, för andelar förvärvade under perioden den 1 januari till och med den 31 juli 2020. Sverige saknar för denna period ett godkännande av kommissionen av reglerna för investeraravdrag varför Sverige inte kan tillämpa reglerna för investeraravdrag enligt

text: 43 kap.

text: IL för andelar förvärvade under denna period.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-69011

title: Bilförmån – rättelser av nybilspriser och jämförbar bil

text: 1 Sammanfattning

text: Nybilspriser för bilmodeller, som ligger till grund för beräkning av förmånsvärde, fastställs av Skatteverket i årliga föreskrifter. För miljöbilar, dvs. bilar som helt eller delvis kan drivas med el eller vissa miljöbränslen, fastställer Skatteverket i allmänna råd vilka bilmodeller och priser som bör anses som närmast jämförbara bil vid beräkning av förmånsvärde.

text: I detta ställningstagande redovisas rättelser som berör bilmärkena Jaguar (tillverkningsår 2018), Land Rover (tillverkningsår 2019 och 2020) Mercedes Benz (tillverkningsår 2019 och 2020), Polestar (tillverkningsår 2020) samt Skoda (tillverkningsår 2020).

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket fastställer årligen vissa underlag för beräkning av förmånsvärde för bilförmån, se bl.a. föreskriften

text: SKVFS 2019:21

text: och allmänna råden SKV A 2019:27. Med anledning av inkomna kompletteringar och förtydliganden har behov av att i olika delar justera och rätta tidigare beslutade underlag för beräkning av förmånsvärde uppkommit för ett antal bilmodeller av olika märken.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Med en bilmodells nybilspris avses det pris som bilen hade när den introducerades på den svenska marknaden. Om ett sådant introduktionspris ändras efter kort tid, avse med nybilspris det justerade priset. Om det inte finns något nybilspris, anses som nybilspris för bilmodellen det pris som det kan antas att bilen skulle ha haft om den introducerats på den svenska marknaden när den var ny, se

text: 61 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: Om en bil är utrustad med teknik för drift helt eller delvis med elektricitet eller med andra mer miljöanpassade drivmedel än bensin och diesel och bilens nybilspris därför är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska förmånsvärdet sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen, se

text: 61 kap. 8 a §

text: IL.

text: 4 Bedömning

text: Nedan anges hur inkomna kompletteringar och övriga rättelser bör tillämpas.

text: 4.1 Bilmärke Jaguar

text: För att skilja på dubbletter i listan över nybilspriser för modeller av bilmärke Jaguar för tillverkningsår 2018 görs följande ändringar, jfr

text: SKVFS 2017:23

text: (s. 15) respektive

text: SKVFS 2018:13

text: (s. 20).

type: rad

cells: 18JA096 F-TYPE P380 R-Dynamic Convertible

type: tabell

text: 4.2 Bilmärke Land Rover

text: För vissa modellvarianter av Range Rover ska värdet för tidigare angiven jämförbar bil reduceras med 95 000 kr, jfr SKV A 2019:27. Rättelsen innebär således ett sänkt förmånsvärde.

text: Tillverkningsår 2019, jfr SKV A 2019:27, Bilaga 1 (s. 16).

text: Tillverkningsår 2020, jfr SKV A 2019:27, Bilaga 2 (s. 52–53).

text: 4.3 Bilmärke Mercedes Benz

text: 4.3.1 Rättelse av nybilspris (tillverkningsår 2019)

text: För fyra modeller av tillverkningsår 2019 ska det nybilspris som angivits i grundföreskriften för tillverkningsår 2019

text: SKVFS 2018:27

text: (s. 22–23) tillämpas, se tabellen nedan. Detta innebär att de höjningar av nybilspriset som fastställdes i ändringsföreskriften

text: SKVFS 2019:10

text: (s. 36–37) inte ska tillämpas.

text: 4.3.2 Nybilspris för modellvariant (tillverkningsår 2019)

text: Skatteverket anger här nybilspris för en modellvariant av tillverkningsår 2019 som inte tidigare omfattats av föreskrifterna för detta år, och som därför saknar modellkod.

cells: Mercedes Benz C 200 d Sedan aut. SE Edition

text: 4.3.3 Rättelse av modellbeteckning (tillverkningsår 2020)

text: Rättelse av modellbeteckning görs för en lastbilsmodell av tillverkningsår 2020 i föreskriften

text: SKVFS 2019:21

text: (s. 54).

text: 4.4 Bilmärke Polestar

text: För en modell av tillverkningsår 2020 ska justeringen (nedsättningen) av nybilspriset för jämförbar bil reduceras med 31 300 kr, jfr SKV A 2019:27, Bilaga 2 (s. 58). Rättelsen innebär ett högre förmånsvärde.

text: 4.5 Bilmärke Skoda

text: För två modeller av tillverkningsår 2020 görs rättelse av det förmånsgrundande priset, jfr SKV A 2019:27 (s. 60). Rättelserna innebär högre förmånsvärden.

text: 4.6 Hur rättelse görs

text: Rutinen för bilförmånsberäkning på skatteverket.se uppdateras med de rättade uppgifterna så att korrekta förmånsvärden kan beräknas.

text: Retroaktiv rättelse av anställdas beskattning för beskattningsår 2018 (avsnitt 4.1) görs i förekommande fall av arbetsgivaren genom att lämna kontrolluppgift med rättat förmånsvärde. Arbetsgivaren kan samtidigt begära omprövning av motsvarande arbetsgivaravgifter för återbetalning. För beskattningsår 2019 och 2020 gör arbetsgivaren rättelse via omprövning av individuppgifterna för de anställda för respektive månad. Om arbetsgivaren inte gjort rättelse bör den anställde i förekommande fall själv begära motsvarande omprövning av sin beskattning för aktuella år.

text: I planerad ändringsföreskrift respektive allmänna råd kommer motsvarande rättelser av uppgifter som avser bilmodeller av tillverkningsår 2020 att göras.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-704665

text: Nytt: 2023-05-03

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-05-03, dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: Den pågående covid-19-pandemin påverkar många företag ekonomiskt inom olika delar av näringslivet vilket kan medföra att dessa företag inte kan betala sina leverantörer. Företag inom så gott som alla branscher kan i den nuvarande situationen komma att få sådana betalningsproblem.

text: Skatteverket anser därför att det under den nu pågående pandemin får anses sannolikt, och därmed kan presumeras, att köparen saknar möjlighet att betala sin skuld om samtliga följande förutsättningar är uppfyllda.

text: Köparen är en beskattningsbar person.

text: Fakturan har utfärdats under perioden 1 februari 2020 - 31 december 2021.

text: Det har gått minst 3 månader sedan fordran förföll till betalning.

text: En skriftlig betalningspåminnelse har skickats ut.

text: Säljaren och köparen är inte i intressegemenskap.

text: Under sådana omständigheter får säljaren sätta ned beskattningsunderlaget på grund av en kundförlust även om denne inte på något annat sätt har visat att köparen i fråga saknar betalningsförmåga. Om säljaren senare får helt eller delvis betalt från köparen är säljaren skyldig att åter redovisa skatten på den del av betalningen som har kommit in.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ”Mervärdesskatt vid kundförluster med anledning av covid-19-pandemin” från den 27 maj 2020, dnr

text: . Ställningstagandet innebär en ändring genom att den tidsperiod för när en faktura senast ska vara utfärdad har förlängts till och med den 31 december 2021.

text: 2 Frågeställning

text: Den pågående covid-19-pandemin påverkar många företag ekonomiskt. Dessa företag har fått en kraftigt minskad försäljning vilket kan leda till att de får problem med att betala sina leverantörer.

text: Skatteverket har i ställningstagandet ”Mervärdesskatt vid kundförluster med anledning av covid-19-pandemin” från den 27 maj 2020, dnr

text: , redogjort för under vilka omständigheter kraven kan mildras för när beskattningsunderlaget får sättas ned på grund av en kundförlust.

text: Frågor har nu ställts om den tidsperiod som anges i ställningstagandet för när fakturan senast ska vara utfärdad kan förlängas med hänsyn till att den pågående pandemin ännu inte har minskat i styrka.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Mervärdesskattelagen

text: och mervärdesskattedirektivet

text: Vid annan omsättning än uttag utgörs beskattningsunderlaget av ersättningen. Mervärdesskatten ska inte ingå i beskattningsunderlaget. Med ersättning förstås allt det som säljaren har erhållit eller ska erhålla från köparen eller tredje part (

text: 7 kap. 2 §

text: 3 §

text: och

text: 3 c §

text: mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML).

text: Om en förlust uppkommer på den skattskyldiges fordran som avser ersättning för en vara eller tjänst (kundförlust) får denne minska beskattningsunderlaget med beloppet av förlusten (

text: 7 kap. 6 § fjärde stycket

text: ML).

text: Om utgående skatt har redovisats och beskattningsunderlaget därefter minskar på grund av en kundförlust får den skattskyldige dra av ett belopp som är hänförligt till minskningen. Om en kundförlust har föranlett ett sådant avdrag och betalning därefter inflyter ska det avdragna beloppet i motsvarande mån redovisas igen (

text: 13 kap. 24 § första stycket

text: ML).

text: Vid avbeställning, hävning, icke godkännande, helt eller delvis utebliven betalning eller nedsättning av priset efter det att transaktionen har ägt rum, ska beskattningsunderlaget sättas ned i motsvarande omfattning på de villkor som medlemsstaterna bestämmer. Om betalningen helt eller delvis uteblir får medlemsstaterna avvika från denna bestämmelse (artikel

text: och

text: i rådets direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Någon justering av det ursprungliga avdraget ska inte ske efter att mervärdesskattedeklarationen har lämnats i fall då transaktioner förblir helt eller delvis obetalda (artikel 185.1, 185.2 och 186 i mervärdesskattedirektivet).

text: 3.2 Rättspraxis

text: En av mervärdesskattens väsentliga egenskaper är att denna skatt är exakt proportionell mot priset för de berörda varorna och tjänsterna (

text: och

text: , Tulica, punkten 38).

text: Till skillnad från icke godkännande eller avbeställning innebär utebliven betalning inte att parterna försätts i den situation de ursprungligen befann sig i. Om betalningen helt eller delvis uteblir utan icke godkännande eller avbeställning är köparen fortfarande skyldig att betala det avtalade priset. Unionslagstiftaren har därför låtit varje medlemsstat själv bestämma om utebliven betalning ska ge rätt till nedsättning av beskattningsunderlaget i motsvarande omfattning på de villkor som medlemsstaten bestämmer (

text: , Lombard Ingatlan Lizing, punkten 29).

text: Begreppet ”utebliven betalning” i artikel 90 i mervärdesskattedirektivet ska tolkas på samma sätt som begreppet ”fall då transaktionen helt eller delvis blir obetald” i

text: artikel 185.2 i direktivet

text: , T – 2, punkten 41).

text: 4 Bedömning

text: En grundläggande princip inom mervärdesskatten är att skatten ska vara proportionell mot den ersättning som säljaren faktiskt har fått eller ska få. Beskattningsunderlaget får därför sättas ned om det uppkommer en förlust på säljarens fordran som avser ersättning för en vara eller en tjänst (kundförlust).

text: Vid en kundförlust får säljaren sätta ned beskattningsunderlaget utan att utfärda en kreditnota. Köparen behöver inte heller justera sitt gjorda avdrag för ingående skatt. Om betalning kommer in i efterhand är säljaren skyldig att åter redovisa skatten på den del av betalningen som kommit in.

text: För att få sätta ned beskattningsunderlaget på grund av en kundförlust ska säljaren göra sannolikt att denne inte kommer att få betalt för sin fordran. Detta kan bero på att kunden saknar betalningsförmåga eller, i undantagsfall, att fordran av andra skäl i praktiken är omöjlig att driva in.

text: Köparen är en beskattningsbar person.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-710455

title: Tillfälligt anstånd med inbetalning av skatt eller avgift i samband med offentligt ackord

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att ett tillfälligt anstånd kan återkallas på Skatteverkets initiativ till den del som betalningsansvaret för den aktuella skatten eller avgiften har satts ner genom ett lagakraftvunnet beslut om offentligt ackord.

text: Skatteverket anser att efter en nedsättning genom ett beslut om offentlig ackord kan tillfälligt anstånd beviljas med det belopp som den skattskyldiga fortfarande har en betalningsskyldighet för. En förutsättning för att bevilja anstånd i denna situation är att övriga förutsättningar i lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall är uppfyllda.

text: 2 Frågeställning

text: En skatt eller avgift som omfattas av bestämmelserna om tillfälliga anstånd i lag (

text: ) om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall kan även omfattas av ett offentligt ackord enligt lag (

text: ) om företagsrekonstruktion. Fråga har uppkommit om Skatteverket på eget initiativ kan återkalla ett tidigare medgivet tillfälligt anstånd helt eller delvis med anledning av ett beslut om offentligt ackord? Det har också uppkommit fråga om hur stort anståndsbelopp en skattskyldig kan beviljas tillfälligt anstånd med efter ett beslut om offentligt ackord?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Skatteverket får efter ansökan i andra fall än som avses i

text: 63 kap.

text: 7 a

text: och

text: 23 §§

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: bevilja anstånd för redovisningsperioder som infaller under januari-december 2020 med inbetalning av

text: 1. avdragen skatt och arbetsgivaravgifter som ska redovisas i en arbetsgivardeklaration enligt

text: 26 kap. 19 § 1 skatteförfarandelagen

text: , och

text: 2. mervärdesskatt som ska redovisas i en sådan deklaration som avses i

text: 26 kap. 5 § skatteförfarandelagen

text: , och vars redovisningsperiod är en kalendermånad eller ett kalenderkvartal enligt 26 kap.

text: och

text: 11 §§

text: samma lag (1 § första stycket lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall).

text: 63 kap.

text: och

text: 23 §§

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: bevilja anstånd med inbetalning av mervärdesskatt, om

text: 1. mervärdesskatten ska redovisas i en sådan deklaration som avses i

text: 26 kap. 5 § skatteförfarandelagen

text: 2. redovisningsperioden för mervärdesskatten är ett beskattningsår enligt

text: 26 kap. 11 § samma lag

text: , och 3. deklarationen för mervärdesskatten ska ha kommit in till Skatteverket under perioden 27 december 2019-17 januari 2022 enligt

text: 26 kap.

text: 33 a

text: eller

text: 33 b §

text: samma lag (1 a § första stycket lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall).

text: Syftet med bestämmelserna om tillfälliga anstånd är att underlätta för i grunden sunda och livskraftiga företag som befinner sig i en akut likviditetsbrist och ge företag en tillfällig likviditetsförstärkning på grund av en bristfälligt fungerande långivning (

text: prop. 2008/09:113 s. 9

text: Skatteverket ska återkalla anståndet helt eller delvis om den skattskyldige begär det. Om de skatter och avgifter som anståndet avser har satts ned, får Skatteverket återkalla anståndet i motsvarande mån (3 § lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall).

text: I förarbetena framgår att bakgrunden till att bestämmelsen i 3 § lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall har införts är att en skatt eller avgift i vissa fall kan komma att sättas ner efter att ett anstånd har beviljat. Ett sådant exempel är att Skatteverket genom ett omprövningsbeslut sätter ned de skatter och avgifter som anståndet avser (

text: prop. 2019/20:166

text: sid 38).

text: I en ackordsförhandling deltar endast de borgenärer vilkas fordringar har uppkommit före ansökan om företagsrekonstruktion (3 kap. 3 § lag om företagsrekonstruktion).

text: Ett fastställt ackord är bindande för alla borgenärer, såväl kända som okända, som enligt 3 § hade rätt att delta i ackordsförhandlingen (3 kap. 8 § lag om företagsrekonstruktion).

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Kan ett tillfälligt anstånd återkallas p.g.a. ett offentligt ackord?

text: Varken av lagtext eller av förarbeten framgår uttryckligen hur ett tillfälligt anstånd ska hanteras om den skatt eller avgift som anståndet avser även omfattas av ett beslut om offentligt ackord.

text: Ett beslut om offentligt ackord innebär att de fordringar som omfattas av ackordet sätts ner och ska betalas på ett visst sätt. Efter att ett beslut om offentligt ackord har vunnit laga kraft finns det inte längre någon betalningsskyldig för den del av skatten eller avgiften som har satts ner genom ackordet.

text: Av lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall framgår att om en skatt eller avgift sätts ner så får Skatteverket återkalla anståndet i motsvarande mån. Enligt Skatteverkets bedömning kan ett anstånd aldrig uppgå till mer än skatten eller avgiften som ska betalas för redovisningsperioden. Skatteverket anser därför att ett tillfälligt anstånd kan återkallas på Skatteverkets initiativ till den del som betalningsansvaret för den aktuella skatten eller avgiften har satts ner genom ett lagakraftvunnet beslut om offentligt ackord.

text: 4.2 Hur stort anståndsbelopp kan beviljas efter ett offentligt ackord?

text: Vid ett offentligt ackord har allmän domstol fastställt att en skattskyldig endast behöver betala en viss andel av skatten eller avgiften. Skatteverket anser att efter en sådan nedsättning av skattskyldigheten för redovisningsperioden kan tillfälligt anstånd beviljas med det belopp som den skattskyldiga fortfarande har en betalningsskyldighet för, dvs. den andel av ackordslikviden som avser skatt eller avgift för den aktuella perioden. En förutsättning för att bevilja anstånd i denna situation är att övriga förutsättningar i lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall är uppfyllda.


text: SFS 2020:1045, ikraftträdande den 1 januari 2021.

text: 2015-04-01, dnr

text: 131 86207-15/111

text: RSV Sp 1999:1.

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-716412

title: Elförbrukning i samband med bandrift

text: 1 Sammanfattning

text: 11 kap. 6 § första stycket 1

text: 9 § första stycket 1

text: och

text: 13 a § första stycket 1

text: lagen (

text: ) om skatt på energi (LSE).

text: El som förbrukats för drift av signaler, växeluppvärmning och säkerhetsanordningar utefter banlinjen ska anses ha förbrukats för motordrift eller uppvärmning i omedelbart samband med förbrukning i tåg eller annat spårbundet transportmedel. El som förbrukats för bangårdsbelysning ska däremot inte anses ha förbrukats för sådant ändamål.

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstagande Elförbrukning i samband med bandrift 2015-04-01, dnr

text: 131 86207-15/111

text: , med anledning av ändrad lagstiftning. Det nya ställningstagandet innebär ingen ändring av Skatteverkets bedömning.

text: 2 Frågeställning

text: Den 1 januari 2018 togs möjligheten för den som inte är skattskyldig att köpa el utan energiskatt mot lämnande av försäkran bort för sådana ändamål som avses i 11 kap. 9 § första stycket 1–5 LSE. Den som är skattskyldig och förbrukar el för sådana ändamål får fortsatt göra skatteavdrag för denna elförbrukning. Den som inte är skattskyldig men som förbrukar el för sådana ändamål har i stället möjlighet till återbetalning av skatten. Ändringen innebar bland annat att lydelsen av bestämmelsen om frivilligt skattskyldig i 11 kap. 6 § och avdrag i 11 kap. 9 § första stycket 1 LSE ändrades samt att det infördes en ny bestämmelse om återbetalning, 11 kap. 13 a § LSE.

text: Den 1 januari 2021 infördes en ny bestämmelse om förbrukare vid spårbunden trafik. Enligt bestämmelsen ska el som förbrukats vid spårbunden trafik i vissa fall anses förbrukad av annan än den faktiska förbrukaren. Någon ändring av 11 kap. 6 § första stycket 1, 9 § första stycket 1 respektive 13 a § LSE gjordes inte i samband med detta.

text: Skatteverket bedömer att det även fortsättningsvis behövs ett ställningstagande avseende el som förbrukats för drift av signaler, växeluppvärmning och säkerhetsanordningar utefter banlinjen samt för el som förbrukats för bangårdsbelysning. Eftersom hänvisningarna till lagtext i Skatteverkets ställningstagande Elförbrukning i samband med bandrift, dnr

text: 131 86207-15/111

text: , inte längre är korrekta behöver ett nytt ställningstagande tas fram.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Som frivilligt skattskyldig får godkännas den som beräknas förbruka mer än 10 gigawattimmar el per kalenderår för vissa ändamål, bland annat i tåg eller annat spårbundet transportmedel eller för motordrift eller uppvärmning i omedelbart samband med sådan förbrukning (11 kap. 6 § LSE).

text: Den som är skattskyldig för energiskatt på el får göra avdrag för skatt på el som förbrukats hos den skattskyldige i tåg eller annat spårbundet transportmedel eller för motordrift eller uppvärmning i omedelbart samband med sådan förbrukning (11 kap. 9 § första stycket 1 LSE).

text: Efter ansökan från en förbrukare som inte är skattskyldig beslutar beskattningsmyndigheten om återbetalning av energiskatten på den el som denne förbrukat i tåg eller annat spårbundet transportmedel eller för motordrift eller uppvärmning i omedelbart samband med sådan förbrukning (11 kap. 13 a § första stycket 1 LSE).

text: El används inte enbart för drift av tåg m.m. utan även för drift av olika slag av hjälpanordningar i anslutning till banan. Det bör vara möjligt att göra avdrag för el som används för drift av sådana anordningar (jfr

text: prop. 1994/95:54 s. 141

text: I ett ärende där fråga var om rätt till avdrag för skatt på el som förbrukats för bangårdsbelysning bedömde kammarrätten att sådan förbrukning inte omfattades av rätten till avdrag enligt 11 kap. 9 § 1 LSE i då aktuell lydelse (KRSU 2007-06-20, mål nr 748–749-06). Bestämmelsen har inte ändrats i förhållande till dåvarande lydelse i nu aktuellt avseende.

text: I samband med att det infördes bestämmelser om att annan än den faktiske förbrukaren i vissa fall ska anses vara förbrukare vid spårbunden trafik 1 uttalades att den ändringen endast påverkade vem som ska anses förbruka elen och inte vilka förbrukningsändamål som omfattas av skattebefrielsen (jfr

text: prop. 2020/21:1 s. 425

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Bakgrund

text: Skatteverkets ställningstagande Elförbrukning i samband med bandrift 2 motsvarar tidigare bedömningar i Riksskatteverkets rekommendationer m.m. om energiskatt på elektrisk kraft 3 om vilken el som bör anses respektive inte bör anses ha förbrukats för motordrift eller uppvärmning i omedelbart samband med förbrukning i tåg eller annat spårbundet transportmedel. Den uppfattning som uttrycks i ställningstagandet har alltså tillämpats under lång tid. Skatteverket bedömer att det inte finns skäl att ändra verkets tidigare tillämpning. Eftersom förbrukningsändamålet uttrycks på samma sätt i 11 kap. 6 § första stycket 1 och 13 a § första stycket 1 LSE som i 11 kap. 9 § första stycket 1 LSE bör det som anges i nämnt ställningstagande avse även dessa bestämmelser.

text: De ändringar som gjorts i LSE avseende vem som ska anses vara förbrukare vid spårbunden trafik påverkar inte vilken el som omfattas av skattebefrielse, vilket även tydliggörs i förarbetsuttalanden i samband med införandet av de bestämmelserna. Införandet av de bestämmelserna ger alltså inte anledning till att ändra den bedömning som görs i det tidigare ställningstagandet.

text: 4.2 Skatteverkets uppfattning

text: Skatteverket anser att följande ska gälla vid tillämpningen av 11 kap. 6 § första stycket 1, 9 § första stycket 1 och 13 a § första stycket 1 LSE.

text: 131 86207-15/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-719337

title: Befrielse från tilläggsavgift för trängselskatt på grund av fel hos betalningsförmedlare

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att det finns skäl för befrielse från tilläggsavgift, när det är visat att problem hos en betalningsförmedlare medfört att en gjord betalning av trängselskatt inte nått Transportstyrelsen i tid.

text: 2 Frågeställning

text: Om problem hos en betalningsförmedlare medför att en betalning av trängselskatt inte överförs till Transportstyrelsens särskilda konto för trängselskatt i tid, finns då skäl för befrielse från tilläggsavgift enligt

text: 18 § lagen (2004:629)

text: om trängselskatt, LTS?

text: Med betalningsförmedlare avses i detta ställningstagande bank, bankgirocentral eller liknande. Dock inte betalningsförmedlare enligt

text: 4 § 3 p. lag (2013:1164)

text: om elektroniska vägtullsystem.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Om trängselskatt inte betalas inom den tid som anges i 12 §, 15 § andra stycket eller 15 a § andra stycket LTS, ska en särskild avgift (tilläggsavgift) påföras den skattskyldige med 500 kronor. Tilläggsavgift får påföras en skattskyldig högst en gång per bil och kalendermånad (14 § första stycket LTS).

text: Beskattningsmyndigheten får, självmant eller efter ansökan av den skattskyldige, besluta att trängselskatt eller tilläggsavgift helt eller delvis inte ska tas ut, eller ska återbetalas, om det skulle framstå som uppenbart oskäligt att ta ut skatten eller avgiften (18 § LTS).

text: Möjligheten att befria bilens ägare från skatt eller avgift, alternativt att återbetala redan betalt belopp, bör dock användas restriktivt och främst i situationer där bilens ägare blivit betalningsskyldig utan egen förskyllan och rimligen inte kunnat förhindra att skattskyldighet uppstått (

text: prop. 2003/04:145 s. 112

text: Trängselskatt och tilläggsavgift ska således inte tas ut om det skulle framstå som uppenbart oskäligt att ta ut sådan skatt eller avgift. Som uppenbart oskäligt kan anses att den skattskyldige med hjälp av t.ex. en polisanmälan kan visa att bilen vid skattskyldighetens inträde var frånhänd honom eller henne genom brott. Det kan också anses som uppenbart oskäligt om den skattskyldige på grund av avspärrningar eller liknande blivit tvingad att passera en sådan betalstation som anges i bilagan till LTS (

text: prop. 2003/04:145 s. 112

text: f).

text: 4 Bedömning

text: Uppräkningen i förarbetena av omständigheter som kan medföra befrielse är inte uttömmande och det bör därför kunna uppstå situationer där det är uppenbart oskäligt att ta ut en tilläggsavgift även om trängselskatten i sig är korrekt påförd.

text: Skatteverket anser att det finns skäl för befrielse från tilläggsavgift om den uteblivna betalningen inte beror på den skattskyldiges agerande och hen rimligen inte kunnat göra något för att förhindra den uteblivna betalningen. Befrielse från tilläggsavgift ska därför medges om följande två förutsättningar är uppfyllda:

text: Pengar för betalning av den aktuella trängselskatten har dragits senast på förfallodagen från den skattskyldiges konto, och

text: det är visat att den skattskyldiges betalningsförmedlare på grund av datorhaveri eller andra jämförbara omständigheter inte klarat att överföra betalningen till Transportstyrelsens konto för trängselskatt i rätt tid.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-721925

title: Skattereduktion för installation av grön teknik – förskottsbetalning respektive materialköp

text: Nytt: 2024-12-17

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2024-12-17, dnr.

text: Nytt: 2023-12-12

text: Från och med den 1 januari 2023 är avdraget för installation av solceller höjt från 15 till 20 procent.

text: 1 Sammanfattning

text: En utförare kan begära utbetalning från Skatteverket först efter det att en installation av grön teknik har utförts och betalts. Om köparen av installationen har gjort en förskottsbetalning kan utbetalning inte medges förrän arbetet har färdigställts och slutbetalats. Om förskottet betalats år 1 måste installationen vara färdigställd samt slutbetald år 1 och utföraren ansökt om utbetalning senast den 31 januari år 2 för att skattereduktion ska kunna medges på det belopp som betalats i förskott.

text: Installationskostnaden är kostnaden för arbete inklusive det material som installerats. Kostnad för material kan enbart ingå i underlaget för skattereduktion för installation av grön teknik om utföraren debiterar denna kostnad tillsammans med kostnaden för arbetet med installationen. Kostnad för inköp av material som inte tillhandahålls av den som utför installationen ger inte rätt till skattereduktion och följaktligen inte heller rätt till utbetalning från Skatteverket.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit om skattereduktion kan medges för förskottsbetalning av installation av grön teknik. Fråga har även uppkommit om köp av material som sker utan avtal om installation ger rätt till skattereduktion för installation av grön teknik.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Rätt till skattereduktion för installation av grön teknik har den som under någon del av beskattningsåret varit obegränsat skattskyldig och vid årets utgång har fyllt 18 år och har haft utgifter för utförd installation av grön teknik. Utgifterna för installation av grön teknik utgörs av det debiterade beloppet för arbete och material inklusive mervärdesskatt,

text: 67 kap. 36 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: En begäran om skattereduktion för installation av grön teknik ska göras i inkomstdeklarationen för det beskattningsår då utgifter för installation av grön teknik har betalats,

text: 67 kap. 37 §

text: IL.

text: Med installation av grön teknik avses installation av nätanslutet solcellssystem, installation av system för lagring av egenproducerad elenergi samt installation av laddningspunkt till elfordon,

text: 67 kap. 38 §

text: IL.

text: För rätt till skattereduktion krävs att den som utför installationen av grön teknik är godkänd för F-skatt när avtalet om installationen träffas eller när ersättningen betalas ut,

text: 67 kap. 43 §

text: IL.

text: Den sammanlagda skattereduktionen får uppgå till högst 50 000 kronor för ett beskattningsår,

text: 67 kap. 45 §

text: IL.

text: Om den som har rätt till skattereduktion för installation av grön teknik (köparen) inte har betalat hela utgiften för installationen får utföraren begära utbetalning från Skatteverket,

text: 6 § lagen (2020:1066)

text: om förfarandet vid skattereduktion för installation av grön teknik, GRÖNFL.

text: Utbetalningen får högst uppgå till tre sjuttondelar av det belopp som köparen har betalat om utbetalningen avser solceller (vilket motsvarar 15 % av underlaget), och till samma belopp som köparen har betalat om utbetalningen avser laddningspunkt (vilket motsvarar 50 % av underlaget), 7 § GRÖNFL.

text: Utbetalning får begäras efter det att installationen av grön teknik har utförts och betalats. Begäran ska lämnas elektroniskt och ska ha kommit in till Skatteverket senast den 31 januari året efter det beskattningsår då arbetet betalades, 8 § GRÖNFL.

text: Av

text: prop. 2020/21:1 s. 292

text: framgår bland annat följande:

text: ”Att subventionen är riktad mot arbete och material innebär att dessa kostnader måste särskiljas från eventuella övriga kostnader som t.ex. kostnader för utrustning och resor, oavsett om arbetet utförs till fast pris eller på löpande räkning. Med kostnader för arbete och material avses de av utföraren debiterade kostnaderna för arbetet och materialet, inklusive mervärdesskatt. I kostnaden ingår således också utförarens vinstpålägg.”

text: På s. 298 samma proposition anges följande:

text: ”Köpare och utförare kan komma överens om att betalning av arbets- och materialkostnader inklusive mervärdesskatt endast ska göras med 85 procent för installation av solceller och med 50 procent för installation av system för lagring av egenproducerad elenergi och laddningspunkter. Det är givetvis även möjligt att betala mer. Det kan framför allt aktualiseras om köparen inte har tillräckligt med utrymme för skattereduktion för att täcka upp för hela mellanskillnaden mellan den debiterade ersättningen för arbete och material och de minst 85 respektive 50 procent av ersättningen som köparen behöver betala själv. En sådan situation kan t.ex. uppkomma om den enskilde har låg skatt som inte räcker för full skattereduktion eller om den debiterade ersättningen för installation av grön teknik är så hög att maximal skattereduktion understiger 15 respektive 50 procent av dessa kostnader.”

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Förskottsbetalning

text: För att en utförare av installation av grön teknik ska kunna få en utbetalning från Skatteverket krävs det att den aktuella installationen är utförd och betalad.

text: GRÖNFL innehåller inte några särskilda regler vad gäller delbetalningar eller förskottsbetalningar men däremot är det ett krav att installationen av grön teknik ska ha utförts och betalats innan en utbetalning kan göras. Skatteverket kan därför inte göra någon utbetalning till utföraren förrän hela installationen är utförd och köparen har betalat sin del av kostnaden.

text: Om köparen betalar en del av kostnaden för installationen innan den är utförd är detta att jämställa med en förskottsbetalning. En förskottsbetalning kan ingå i underlaget för rätt till utbetalning och skattereduktion förutsatt att utföraren färdigställt installationen samma år som förskottsbetalningen gjorts och köparen därefter betalat det resterande beloppet samma år. Om installationen inte färdigställs och slutbetalas inom denna tidsperiod kan utbetalningen och därmed skattereduktion inte medges för den del av kostnaden för installationen som betalats i förskott.

text: Exempel 1 – förskott under samma år

text: Inger beställer en installation av solceller. Det avtalade fasta priset för installationen är 100 000 kr. Den inte skattereduktionsgrundande delen för installationen är 3 000 kr, som avser resekostnad. Resterande del av det avtalade priset om 97 000 kr ingår i underlaget för skattereduktion. Skattereduktion beräknas till 14 550 kr (15 % av 97 000 kr). Inger betalar 20 000 kr i förskott för installationen i september år 1. Installationen är färdigställd i oktober år 1 och Inger betalar därefter resterande del av fakturabeloppet i november år 1, med avdrag för skattereduktionen, med 65 450 kr (80 000 kr – 14 550 kr). Efter det att Inger betalat sin del av fakturan i november år 1 kan utföraren ansöka om utbetalning av resterande belopp om 14 550 kr senast den 31 januari år 2. Ingers slutliga skattereduktion om 14 550 kr kommer att redovisas i inkomstdeklarationen för år 1.

text: Exempel 2 – förskott över ett årsskifte

text: Ivar beställer en installation av solceller. Det avtalade fasta priset för installationen är 100 000 kr. Den inte skattereduktionsgrundande delen för installationen är 3 000 kr. Resterande del av det avtalade priset om 97 000 kr ingår i underlaget för skattereduktion. Skattereduktion beräknas till 14 550 kr (15 % av 97 000 kr). Ivar betalar 20 000 kr i förskott för installationen i november år 1. Installationen är färdigställd i februari år 2 och Ivar betalar därefter resterande del av fakturabeloppet i februari år 2, med avdrag för skattereduktion, med 65 450 kr (80 000 kr – 14 550 kr). Eftersom en del av fakturan betalades i förskott året innan installationen färdigställdes kan detta belopp inte ingå i underlaget för skattereduktion. Ivar har betalat 65 450 kr för installationen år 2. Eftersom beloppet om 20 000 kr inte kan räknas med har Ivar rätt till skattereduktion beräknat på beloppet 65 450 kr. Utföraren kan begära utbetalning med 11 550 kr (65 450 x 3/17) år 2, dvs. motsvarande 15 % av 77 000 kr (97 000 – 20 000 kr). Ivars slutliga skattereduktion om 11 550 kr kommer att redovisas i inkomstdeklarationen för år 2.

text: I och med att betalningarna för installationen inte gjordes under samma år som den färdigställdes kan skattereduktion således inte medges för hela kostnaden.

text: 4.2 Köp av material

text: Det är arbetet med installationen av grön teknik som ger rätt till skattereduktion. Om den som utför installationen av grön teknik i samband med installationen tillhandahåller material ingår kostnaden för material i underlaget för köparens skattereduktion och rätten till utbetalning till utföraren. I de fall köparen av installationen köper materialet av någon annan än den som utför installationen kan skattereduktion inte medges för materialkostnaden. En säljare som enbart tillhandahåller material kan således inte anses som en sådan utförare som kan begära utbetalning från Skatteverket, jfr 6 § GRÖNFL och

text: 67 kap. 43 §

text: IL. Däremot kan arbetskostnaden för installation av material som köparen själv köpt ligga till grund för skattereduktion.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-722054

title: Skattereduktion för installation av grön teknik – kostnader som inte ger skattereduktion

text: 1 Sammanfattning

text: Vid installation av grön teknik till fast pris (totalentreprenad) kan kostnader som inte grundar rätt till skattereduktion, exempelvis projekterings- och resekostnader, schablonmässigt beräknas till tre procent av det totala priset för installationen.

text: De schablonberäknade kostnaderna för arbete som inte ingår i underlaget för skattereduktion kan bara användas i samband med totalentreprenad till fast pris.

text: Om de schablonberäknade kostnaderna i en begäran om utbetalning från Skatteverket är lägre än tre procent måste utföraren vid förfrågan kunna visa hur kostnaderna har räknats fram.

text: 2 Frågeställning

text: Underlag för skattereduktion för installation av grön teknik omfattar kostnader för arbete med installationen och tillhörande material. I underlaget för skattereduktion får kostnader för exempelvis resor, transporter och projektering inte ingå.

text: Branschorganisationen Svensk Solenergi har framfört att det är förenat med stora svårigheter för installatörerna att för varje installation till fast pris beräkna kostnader för resor, transporter och projektering.

text: Med anledning av detta har Svensk Solenergi frågat Skatteverket om en beräkning av kostnader som inte ska ingå i underlaget för skattereduktion kan beräknas enligt en schablon. Till begäran har branschorganisationen lämnat ett underlag på hur stor del av totalpriset som belöper på resor, transporter och projektering.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Rätt till skattereduktion för installation av grön teknik har den som under någon del av beskattningsåret varit obegränsat skattskyldig och vid årets utgång har fyllt 18 år och har haft utgifter för utförd installation av grön teknik. Utgifterna för installation av grön teknik utgörs av det debiterade beloppet för arbete och material inklusive mervärdesskatt,

text: 67 kap. 36 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: Med installation av grön teknik avses installation av nätanslutet solcellssystem, installation av system för lagring av egenproducerad elenergi samt installation av laddningspunkt till elfordon,

text: 67 kap. 38 §

text: IL.

text: Om den som har rätt till skattereduktion för installation av grön teknik (köparen) inte har betalat hela utgiften för installationen till utföraren får utföraren begära utbetalning från Skatteverket,

text: 6 § lagen (2020:1066)

text: om förfarandet vid skattereduktion för installation av grön teknik.

text: Av

text: prop. 2020/21:1

text: s.292 framgår bland annat följande:

text: 4 Bedömning

text: Av lagtext och förarbeten framgår att skattereduktion för installation av grön teknik kan medges för arbetskostnad för installationen samt tillhörande materialkostnad. Kostnader för exempelvis resor, frakt och projektering ska inte ingå i underlaget för skattereduktion.

text: För totalentreprenader till fast pris kan det vara svårt att fastställa hur stor del av det totala priset som avser kostnader som inte ger rätt till skattereduktion. Med totalentreprenad menas att kunden erbjuds ett i förväg uppgjort pris från en utförare för en tjänst som omfattar samtliga kostnader för entreprenaden, dvs. kostnader för arbete, material transporter, resor och projektering m.m.

text: För att underlätta för såväl utförare som köpare har branschorganisationen Svensk Solenergi beräknat hur stor del av totalpriset som i normalfallet inte är skattereduktionsgrundande. Av beräkningen framgår att vid installation av grön teknik som omfattas av rätt till skattereduktion kan den del av kostnaden som inte ska ingå i underlaget för skattereduktion uppskattas till i snitt tre procent per installation. Skatteverket anser att de schablonberäknade kostnaderna för resor, frakt och projektering är rimliga och bör därför kunna avräknas från priset för totalentreprenaden. Detta innebär att vid totalentreprenad kan underlaget för beräkning av skattereduktion för installation av grön teknik schablonmässigt beräknas till 97 procent av totalpriset.

text: För att den schabloniserade beräkningen ska kunna användas krävs det att det är fråga om en totalentreprenad till fast pris. Schablonberäkningen kan inte kombineras med andra schablonberäknade kostnader. Schablonberäkningen kan användas även vid utbyten av nätanslutet solcellssystem, lagring av egenproducerad elenergi och laddningspunkt till elfordon.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-72320-2026

title: Ställningstagandet ”Avdragsrätt för ingående skatt i samband med avhjälpande av skador” ska inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet Avdragsrätt för ingående skatt i samband med avhjälpande av skador, daterat den 2 november 2020, dnr

text: , ska inte längre tillämpas.

text: Skatteverket klargör i ställningstagandet sin syn på hur

text: 8 kap. 3 § andra stycket i mervärdesskattelagen (1994:200)

text: ska tolkas. Motsvarande särskilda reglering för inköp i samband med avhjälpande av skada finns inte i

text: mervärdesskattelagen (2023:200)

text: . Numera ska sådana inköp bedömas enligt

text: 13 kap. 6 § mervärdesskattelagen (2023:200)

text: , d.v.s. huvudregeln för avdragsrättens omfattning. Det som framgår av ställningstagandet kan ses som sådana exempel på huvudregeln för avdragsrättens omfattning som kan framgå direkt på en vägledningssida i Rättslig vägledning. Det finns därför inte längre skäl att ha kvar ställningstagandet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-723825

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket kommer inte ansöka om företrädaransvar enligt bestämmelserna i

text: 59 kap.

text: 21 §§

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL, för skatter och avgifter som omfattas av anstånd enligt lagen (

text: ) om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall, s.k. tillfälligt anstånd. Detta gäller också för de anstånd som förlängts enligt

text: och

text: 1 a §§

text: och den anståndsavgift som ska tas ut under anståndstiden enligt

text: 5 §

text: lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ”Tillfälliga anstånd och företrädaransvar” från den 26 mars 2020, dnr

text: . Ställningstagandet innebär en ändring genom att det tar hänsyn till de ändringar i lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall som trädde i kraft den 5 februari 2021.

text: 2 Frågeställning

text: Hur ska Skatteverket förhålla sig till möjligheten till företrädaransvar när en juridisk person som fått s.k. tillfälligt anstånd (härefter tillfälligt anstånd) med stöd av lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall inte betalar skatten när anståndet upphör och inte heller betalar en påförd och förfallen anståndsavgift?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I 59 kap. 12–21 §§ SFL finns bestämmelser om ett skatterättsligt företrädaransvar för en juridisk persons skatte- och avgiftsskulder (företrädaransvar). Dessa bestämmelser innebär i huvudsak att om en företrädare för en juridisk person uppsåtligen eller av grov oaktsamhet inte har betalat skatt eller avgift, är företrädaren tillsammans med den juridiska personen skyldig att betala skatten eller avgiften. Betalningsskyldigheten är knuten till den tidpunkt då skatten eller avgiften ursprungligen skulle ha betalats.

text: Om den juridiska personen får anstånd med betalning av skatt innebär det en tillfällig betalningsbefrielse, men det påverkar inte skattefordringens bestånd. Under tiden den juridiska personen har anstånd föreligger ett hinder mot att ansöka om företrädaransvar. I vissa fall innebär även anstånd ett hinder mot att ansöka om företrädaransvar efter det att anståndet har hävts.

text: Enligt

text: 1 § lagen (2009:99)

text: om anstånd med inbetalning i vissa fall får Skatteverket bevilja anstånd för redovisningsperioder som infaller under januari-december 2020 med inbetalning av avdragen skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt. För den som redovisar mervärdesskatt per beskattningsår gäller möjligheten till anstånd de deklarationer som ska lämnas under perioden 27 december 2019 till 17 januari 2022, enligt 1 a § lagen om anstånd med inbetalning i vissa fall. Anståndstiden får enligt 1 § tredje stycket och 1 a § tredje stycket bestämmas till längst ett år och anståndsbeloppet ska betalas senast den förfallodag som infaller närmast efter att anståndstiden upphör, enligt

text: 62 kap. 9 § första stycket

text: SFL.

text: Anstånden får, efter ansökan, förlängas med som längst ett år. Förlängningsperioden räknas från den tidpunkt då den ursprungliga anståndstiden upphör, förutsatt att den ursprungliga anståndstiden då har utnyttjats till fullo. Detta inträffar i regel när ett år har förflutit från det att anståndsbeslutet fattades eller när den bortre tidsgränsen för den ursprungliga anståndstiden har nåtts,

text: prop. 2020/21:77 s. 19

text: Enligt 5 § lagen om anstånd med inbetalning i vissa fall ska den som beviljats ett anstånd enligt 1 och 1 a §§ även betala en anståndsavgift som i normalfallet ska betalas den förfallodag som anges i 1 § tredje stycket och 1 a § tredje stycket.

text: Av 7 och 8 §§ lagen om anstånd med inbetalning i vissa fall följer att bestämmelserna i SFL om debitering av skatt samt om betalning av skatt gäller både för anstånd och för anståndsavgiften enligt denna lag. Detta innebär att det är möjligt att ålägga en företrädare ett personligt betalningsansvar enligt reglerna i 59 kap. 12–21 §§ SFL,

text: prop. 2008/09:113 s. 17

text: 4 Bedömning

text: När det gäller lag om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall har lagstiftaren valt att anlägga en generös inställning till anstånd då lagen anger att dessa som huvudregel ska beviljas och att anstånd endast ska nekas om det finns särskilda skäl som talar emot ett beviljande. Lagstiftningens utformning innebär också att det ges en möjlighet för skattskyldiga att ansöka om anstånd retroaktivt för redan betalda redovisningsperioder. Vidare finns det även en möjlighet till förlängning av anstånd med som längst ett år.

text: Skatteverket har i ett ställningstagande uttalat vilken betydelse ett beviljat betalningsanstånd kan tänkas ha på möjligheten att få ett företrädaransvar utdömt av domstol, Företrädaransvar – betydelsen av betalningsanstånd . Att notera är därvid att detta ställningstagande är meddelat innan lagen om de tillfälliga anstånden trädde i kraft. Det är dock Skatteverkets uppfattning att bedömningen i ställningstagandet gäller också för de tillfälliga anstånden.

text: Av ställningstagandet framgår bl.a. att om anstånd medges för en skatt eller avgift innan eller senast på den ursprungliga förfallodagen som avses i

text: 59 kap. 13 §

text: SFL kan Skatteverket inte ansöka om företrädaransvar under anståndstiden. I dessa fall har den juridiska personen inte underlåtit att betala någon skatt eller avgift. I och med att den ursprungliga förfallodagen genom anståndet skjutits upp anser Skatteverket att den relevanta ansvarstidpunkten för ett eventuellt företrädaransvar är förfallodagen vid anståndstidens utgång.

text: Om ett anstånd med betalning beviljas efter den ursprungliga förfallodagen finns det i princip inte något rättsligt hinder mot att ansöka om företrädaransvar. Under anståndstiden kan någon ansökan om företrädaransvar dock inte göras, men efter det att anståndet upphört finns en möjlighet för Skatteverket att ansöka om företrädaransvar. Detta om den ursprungliga förfallodagen passerats utan att någon betalning skett och inte någon verksam åtgärd vidtagits samt att företrädaren bedömts förfarit grovt oaktsamt eller uppsåtligt när den juridiska personen inte betalat skatten eller avgiften.

text: Lagstiftarens generösa inställning till Skatteverkets möjligheter att bevilja tillfälliga anstånd har inneburit att en företrädare på goda grunder kan förvänta sig bifall till sin ansökan och det även om ansökan lämnats in efter skattens ursprungliga förfallodag. Med hänsyn härtill är det Skatteverkets uppfattning att verket inte kommer att kunna visa på uppsåt eller grov oaktsamhet för en företrädare som ansökt om och beviljats anstånd enligt lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall även om ansökan gjorts efter den ursprungliga förfallodagen. Skatteverket kommer därför inte ansöka om företrädaransvar för skatter och avgifter som omfattas av ett tillfälligt anstånd, detta även om man ansöker om anstånd retroaktivt för redan betalda redovisningsperioder.

text: I de fall anstånd har sökts och beviljats före skattens ursprungliga förfallodag bör det inte möta några rättsliga hinder att ansöka om företrädaransvar för skatten eller avgiften för det fall den kvarstår som obetald efter anståndstidens utgång. Det är Skatteverkets uppfattning att verket i dessa situationer ändå inte ska använda företrädaransvaret som borgenärsåtgärd för att få betalt för de skatter som omfattas av de tillfälliga anstånden. Det är varken är rimligt eller försvarbart att en företrädare som sökt om tillfälligt anstånd före de ursprungliga förfallodagarna infallit hamnar i ett sämre läge än en företrädare som förhållit sig mer passiv vid förfallodagarna. Samma bedömning gäller i de fall anståndet har förlängts.

text: Samma tillämpning och synsätt som gäller för tillfälliga anstånd gäller även för den anståndsavgift som tas ut under anståndstiden enligt 5 § lagen om anstånd med inbetalning i vissa fall. Det innebär att Skatteverket inte kommer ansöka om företrädaransvar för anståndsavgiften.

text: Innebörden av ovanstående är att Skatteverket som huvudregel inte i någon av nyss beskrivna situationer ska tillgripa företrädaransvar som en borgenärsåtgärd för obetalda belopp som omfattats av ett s.k. tillfälligt anstånd. Om någon uppenbart utnyttjat möjligheterna till att beviljas ett tillfälligt anstånd helt i strid med syftet med anståndsbestämmelserna anser Skatteverket dock att det kan bli aktuellt i enstaka och mycket speciella fall att ansöka om ett företrädaransvar gentemot en företrädare som agerat uppsåtligt.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-724682

title: Krav på en särskild uppgift i fakturan; mervärdesskatt

text: Nytt: 2026-05-27

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2026-05-27, dnr

text: Nytt: 2023-05-31

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: För vissa omsättningar krävs det att fakturan innehåller en särskild uppgift som förklarar varför mervärdesskatt inte anges i fakturan eller att särskilda regler gäller för den omsättning som fakturan avser. I detta ställningstagande redogör Skatteverket för sin uppfattning om hur den särskilda uppgiften kan formuleras i de olika fall då fakturan ska innehålla en sådan särskild uppgift.

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, vilken uppgift som ska anges i fakturan för en sådan omsättning som kräver en särskild uppgift. Det innebär att den som utfärdar fakturan i princip ska använda de uppgifter som anges i lagtexten. Skatteverket anser att det normalt också går bra att ange den särskilda uppgiften med andra ord än vad lagtexten anger så länge som den valda uppgiften har samma innebörd. Vid unionsinterna omsättningar rekommenderar dock Skatteverket att uppgiften i fakturan skrivs på det sätt som anges i ML.

text: Om den som utfärdar fakturan vill skriva den särskilda uppgiften på något av de andra officiella språken inom EU än svenska kan uppgiften formuleras i enlighet med de olika officiella språkversionerna i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet.

text: När det gäller vissa uppgifter som ska anges i fakturan anser Skatteverket följande:

text: Om fakturan utfärdas av köparen för säljarens räkning ska uppgiften ”självfakturering” anges i fakturan, se avsnitt 4.1.

text: Vid undantag från skatteplikt anser Skatteverket att det är tillräckligt att ange uppgiften ”undantag från skatteplikt” i fakturan som alternativ till den relevanta bestämmelsen i ML eller i mervärdesskattedirektivet, se avsnitt 4.2.

text: Vid omvänd skattskyldighet anser Skatteverket att uppgiften ”omvänd skattskyldighet” kan anges i fakturan som alternativ till uppgiften ”omvänd betalningsskyldighet” som enligt ML är vad som ska anges i fakturan. Skatteverket rekommenderar dock att begreppet ”omvänd betalningsskyldighet” används vid unionsinterna omsättningar, se avsnitt 4.3.

text: När omvänd skattskyldighet gäller för en unionsintern omsättning kan det förekomma att omsättningen är undantagen från beskattning i den medlemsstat där beskattningen ska ske. Skatteverket anser att det i en sådan situation är tillräckligt att ange uppgiften ”omvänd betalningsskyldighet” i fakturan, se avsnitt 4.3.

text: Vid leverans av nytt transportmedel ska fakturan innehålla uppgifter som klargör att det är fråga om ett nytt transportmedel. I avsnitt 4.4 anger Skatteverket hur en sådan uppgift kan skrivas.

text: Vid tillämpning av vinstmarginalbeskattning framgår av ML vilken uppgift fakturan ska innehålla, se avsnitt 4.5.

text: Ställningstagandet ersätter ställningstagandet ”Krav på en särskild uppgift eller hänvisning i fakturan; mervärdesskatt”, den 27 februari 2013, dnr

text: 131 50563-13/111

text: . Ställningstagandet har uppdaterats med anledning av en tidigare lagändring och har setts över språkligt. Ändringarna innebär inte någon ändring i sak.

text: 2 Frågeställning

text: En faktura ska enligt

text: 11 kap. 8 §

text: ML i vissa fall innehålla en särskild uppgift som förklarar varför mervärdesskatt inte debiteras eller att särskilda regler gäller för den omsättning som fakturan avser. I detta ställningstagande redogör Skatteverket för sin uppfattning om hur den särskilda uppgiften kan formuleras i de olika fall då fakturan ska innehålla en sådan särskild uppgift. Reglerna om förenklade fakturor behandlas inte i detta ställningstagande.

text: 131 50563-13/111

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: En fullständig faktura ska enligt 11 kap. 8 § punkterna 11-16 ML bl.a. innehålla följande uppgifter.

text: Om köparen utfärdar fakturan, uppgiften ”självfakturering”.

text: Vid undantag från skatteplikt, en hänvisning till den relevanta bestämmelsen i ML eller i mervärdesskattedirektivet eller en annan uppgift om undantaget från skatteplikt.

text: Om köparen är skattskyldig, uppgiften ”omvänd betalningsskyldighet”.

text: Vid leverans av ett nytt transportmedel, uppgifter om det nya transportmedlet.

text: Vid tillämpning av vinstmarginalsystemet för resebyråer, uppgiften ”vinstmarginalbeskattning för resebyråer”.

text: Vid tillämpning av vinstmarginalsystemet för begagnade varor m.m., uppgiften ”vinstmarginalbeskattning för begagnade varor”, ”vinstmarginalbeskattning för konstverk” eller ”vinstmarginalbeskattning för samlarföremål eller antikviteter”.

text: Bestämmelsen i

text: 11 kap. 8 §

text: ML motsvaras av artikel 226 i mervärdesskattedirektivet.

text: Under vissa förutsättningar får bestämmelserna i 8 § om fakturors innehåll frångås och en förenklad faktura utfärdas,

text: 11 kap. 9 §

text: ML.

text: 4 Bedömning

text: För vissa omsättningar krävs det att fakturan innehåller en särskild uppgift som förklarar varför mervärdesskatt inte anges i fakturan eller som anger att särskilda regler gäller för den omsättning som fakturan avser. Det gäller i följande fall.

text: Självfakturering

text: Omsättningar som är undantagna från skatteplikt och omfattas av faktureringsskyldighet

text: Omvänd skattskyldighet

text: Leverans av nya transportmedel

text: Vinstmarginalbeskattning

text: Om det finns förutsättningar för att utfärda en s.k. förenklad faktura behöver inte någon sådan förklaring anges. Reglerna om förenklade fakturor behandlas inte i detta ställningstagande.

text: I de flesta fall framgår det direkt av den relevanta bestämmelsen i ML vilken uppgift som ska anges i fakturan för en sådan omsättning som kräver en särskild uppgift. Det innebär att den som utfärdar fakturan i princip ska använda de uppgifter som anges i lagtexten. Skatteverket anser dock att det normalt också går bra att ange den särskilda uppgiften med andra ord än vad lagtexten anger så länge som den valda uppgiften har samma innebörd.

text: Nedan anges närmare för vart och ett av de fall då fakturan ska innehålla en särskild uppgift hur Skatteverket anser att denna uppgift kan skrivas. Ställningstagandet utgår från reglerna i ML och Skatteverket redovisar även sin uppfattning om hur uppgiften i vissa fall kan formuleras med andra ord med samma innebörd. Myndigheterna i andra EU-länder kan dock ställa andra krav. Skatteverket rekommenderar därför att formuleringarna i ML eller mervärdesskattedirektivet används i fakturan vid unionsinterna omsättningar.

text: Om den som utfärdar fakturan vill skriva den särskilda uppgiften på något av de andra officiella språken inom EU än svenska kan uppgiften formuleras i enlighet med mervärdesskattedirektivets olika officiella språkversioner.

text: 4.1 Självfakturering

text: Självfakturering innebär att köparen utfärdar en faktura för säljarens räkning (se

text: 11 kap. 4 §

text: ML). En sådan faktura ska innehålla uppgiften ” självfakturering ”.

text: 4.2 Undantag från skatteplikt

text: För de omsättningar som är undantagna från skatteplikt och som omfattas av faktureringsskyldighet ska fakturan innehålla en uppgift om undantaget som förklarar varför mervärdesskatt inte debiteras. Undantagna omsättningar som inte omfattas av faktureringsskyldighet kräver alltså inte att någon uppgift anges (se

text: 11 kap. 2 §

text: ML).

text: Den särskilda uppgift som ska anges i fakturan kan antingen vara en hänvisning till den relevanta bestämmelsen i ML, till den relevanta bestämmelsen i mervärdesskattedirektivet eller en annan uppgift om att omsättningen är undantagen från skatteplikt. Den person som utfärdar fakturan kan välja på vilket av dessa sätt den särskilda uppgiften ska anges.

text: Om uppgiften anges på annat sätt än med den relevanta bestämmelsen ska det tydligt framgå att det är fråga om ett undantag från skatteplikt. Skatteverket anser att texten ”undantagen från skatteplikt” kan användas. En sådan text är tillräckligt tydlig, eftersom denna upplysning tillsammans med fakturans övriga obligatoriska uppgifter (t.ex. de sålda varornas eller tjänsternas art, mängd eller omfattning) ger den information som behövs för att bedöma om det är riktigt att den omsättning som fakturan avser är undantagen från skatteplikt.

text: 4.3 Omvänd skattskyldighet

text: Omvänd skattskyldighet innebär att köparen är skyldig att betala mervärdesskatten för omsättningen. Säljarens faktura ska i sådant fall inte innehålla någon debitering av mervärdesskatt utan i stället en uppgift om att det är köparen som är betalningsskyldig för mervärdesskatten. Skatteverket anser att uppgiften ”omvänd skattskyldighet” kan användas. Enligt ML är det dock uppgiften ”omvänd betalningsskyldighet” som ska anges i fakturan. Bestämmelsen i ML motsvarar mervärdesskattedirektivets bestämmelse om vilken uppgift som ska anges i fakturan i detta fall. Skatteverket rekommenderar därför att begreppet ”omvänd betalningsskyldighet” används vid unionsinterna omsättningar, eftersom det inte är säkert att en myndighet i ett annat EU-land kan godta en uppgift som skrivs på annat sätt än i överensstämmelse med mervärdesskattedirektivet.

text: Det kan förekomma att omvänd skattskyldighet är tillämpligt för en unionsintern omsättning, samtidigt som denna omsättning är undantagen från skatteplikt i det EU-land där beskattningen ska ske. Skatteverket anser att det i ett sådant fall är tillräckligt att ange uppgiften ”omvänd betalningsskyldighet” i fakturan.

text: 4.4 Nya transportmedel

text: För leverans av sådana fordon som klassificeras som nya transportmedel gäller särskilda regler, bl.a. är en omsättning av ett nytt transportmedel undantagen från skatteplikt för säljaren när det nya transportmedlet levereras till ett annat EU-land. För en sådan omsättning finns inte någon lagreglering om att en särskild uppgift måste anges i fakturan. För att det ska kunna utläsas av fakturan att det är riktigt att inte debitera mervärdesskatt för omsättningen måste fakturan dock innehålla uppgifter som visar att varan uppfyller villkoren för nya transportmedel enligt

text: 1 kap. 13 a §

text: ML. Skatteverket anser att följande uppgifter är lämpliga att ange i fakturan.

text: Ny personbil eller motorcykel: Uppgift om när fordonet första gången togs i bruk och hur många kilometer det har körts.

text: Nytt fartyg: Uppgift om när fartyget första gången togs i bruk och hur många timmar det färdats.

text: Nytt luftfartyg: Uppgift om när luftfartyget första gången togs i bruk och hur många timmar det har flugits.

text: 4.5 Vinstmarginalbeskattning

text: Vid tillämpning av vinstmarginalbeskattning för viss resebyråverksamhet, begagnade varor, konstverk eller samlarföremål och antikviteter enligt 9 a och

text: 9 b kap.

text: ML ska följande uppgifter anges i fakturan enligt ML.

text: Resebyråer: Uppgiften ”vinstmarginalbeskattning för resebyråer” ska anges i fakturan.

text: Begagnade varor: Uppgiften ”vinstmarginalbeskattning för begagnade varor” ska anges i fakturan.

text: Konstverk: Uppgiften ”vinstmarginalbeskattning för konstverk” ska anges i fakturan.

text: Samlarföremål och antikviteter: Uppgiften ”vinstmarginalbeskattning för samlarföremål och antikviteter” ska anges i fakturan.