text: Datum för Version Avsnitt som reviderats Beslutsbeteckning revidering

text: ange datum nummer innehåll XX/XXX/XXXX ange datum nummer innehåll XX/XXX/XXXX

text: -02 -06 20 20 5 rD ty S

text: I N S T R U K T I O N

text: 13 kap.

text: 18 §§

text: utlänningslagen

text: 2 Artikel 25 Asylprocedurförordningen, EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

text: (EU) 2024/1348

text: av den 14 maj 2024 om upprättande av ett gemensamt förfarande för internationellt skydd i unionen och om upphävande av direktiv

text: 3 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

text: (EU) 2024/1351

text: av den 14 maj 2024 om asyl- och migrationshantering, om ändring av förordningarna

text: (EU) 2021/1147

text: och

text: (EU) 2021/1060

text: och om upphävande av förordning

text: (EU) nr 604/2013

text: Artikel 25 p

text: .2 Asylprocedurförordningen

text: Prop. 2016/17:121 s. 32

text: 6 Se Practical Guide on Age Assessment

text: 4 kap. 21 d § utlänningsförordningen 8

text: Prop. 1997/98:178 s. 8

text: MIG 2010:17

text: MIG 2011:11

text: och

text: MIG 2012:1

text: . 9 Jfr bl.a.

text: MIG 2017:6

text: . 10

text: 1 kap. 10 § utlänningslagen

text: , se även RS/009/2020 Rättsligt ställningstagande angående prövning av barns bästa

text: Prop. 2016/17:121 s. 18

text: Prop. 2016/17:121 s. 13

text: Artikel 25

text: asylprocedurförordningen,

text: 13 kap. 17 § utlänningslagen

text: 14 I Sverige genomförs den medicinska delen av åldersbedömningsprocessen av Rättsmedicinalverket (RMV) 15

text: 13 kap. 18 § utlänningslagen

text: Prop. 2016/17:121 s. 17

text: f.

text: VIS är en förkortning för Visa Information System, EU:s informationssystem för viseringar. 18 Se vidare bland annat gällande rättslig styrning för vägledning om klarläggande av identitetsuppgifter. 19 Se RS/009/2020 Rättsligt ställningstagande angående prövning av barns bästa.

text: MIG 2014:1

text: 21 Jfr bl.a.

text: MIG 2011:11

text: Prop. 2004/05:170 s. 153

text: Prövning av migrationsärenden, BEVIS 8, Simon Andersson, Christian Diesen, Annika Lagerqvist Veloz Roca, Madelaine Seidlitz, Alexandra Wilton Wahren, s. 70 24 Se RS/010/2020, Rättsligt ställningstagande om att höra barn.

text: Prövning av migrationsärenden, BEVIS 8, Simon Andersson, Christian Diesen, Annika Lagerqvist Veloz Roca, Madelaine Seidlitz, Alexandra Wilton Wahren, s. 273 26 Jfr

text: Prop. 2016/17:121

text: sid. 22 27 Ibid. s. 264 28

text: Ds 2016:37 s. 24

text: f,

text: Prop. 2016/17:121 s. 25

text: , och 65 29

text: Prop. 1996/97:25 s. 98

text: , I

text: MIG 2006:1

text: uttalar Migrationsöverdomstolen följande om officialprincipen i förhållande till tvivelsmålets fördel ”i vissa fall måste [myndigheten] utnyttja alla till buds stående medel för att få fram erforderlig bevisning till stöd för den sökande [...] det kan även finnas påståenden som inte låter sig bevisa. Om den sökandes redogörelse förefaller trovärdig [...] ges en fördel av det uppkomna tvivelsmålet” (Art. 196).

text: UNHCR Guidelines on Policies and Procedures in Dealing with Unaccompanied Children Seeking Asylum, February 1997, punkt 5.11 31 UNCHR Guidelines on International Protection: Child Asylum Claims under Articles 1(A)2 and 1(F) of the 1951 Convention and/or 1967 Protocol relating to the Status of Refugees, punkt 75, Lagrådsremiss Åldersbedömning tidigare i asylprocessen, 2 feb. 2017, s. 8

text: Wikrén och Sandesjö,

text: Utlänningslagen

text: med kommentarer, elfte upplagan s. 700

text: Jfr KR Jpg Mål nr 900-17, KR Jpg Mål nr 884-17 och KR Gbg Mål nr 4233-16.

nyckelord: Praxis Åldersbestämning Beviskrav Bevisvärde

title: Åldersbedömning enligt asylprocedurförordningen

text: Fakta om rättsliga ställningstaganden

text: Rättsliga ställningstaganden utgör Migrationsverkets uttalanden om hur en författning bör tolkas och är styrande för myndighetens medarbetare. De beslutas av chefen för rättsavdelningen.

text: Rättsliga ställningstaganden förs in i en särskild dokumentserie, RS-serie. Dokumentserien är gemensam för hela myndigheten. Beslut om fastställande, ändringar och upphävande av ett rättsligt ställningstagande förs in i beslutsdokumentserien för chefen för rättsavdelningen.

text: Syfte

text: Detta ställningstagande innehåller vägledning för dig som arbetar med åldersbedömningsfrågor. Du får svar på frågor av rättslig karaktär och stöd för att göra de rättsliga överväganden som krävs för olika moment när det gäller åldersbedömning.

text: Dokumentet syftar till att du ska få kunskaper om

text: • varför vi bedömer ålder på personer som ansöker om internationellt skydd • tillfälliga och slutliga beslut om ålder • uppenbara fall • bevisvärdering • centrala begrepp som ålder, underårighet och födelsetid • överklagandehantering

text: Det finns andra aspekter av åldersbedömning som är av praktisk och processuell karaktär, detta dokument tar i huvudsak sikte på rättsliga frågor.

text: 1. Åldersbedömning

text: Detta rättsliga ställningstagande tillämpas på åldersbedömningsfrågor som uppkommer i ärenden som handläggs och prövas i den nationella skyddsprocessen.

text: Ställningstagandet tar sikte på åldersbedömning enligt de bestämmelser som infördes i

text: utlänningslagen

text: den 1 maj 2017 och de bestämmelser som tillämpas från den 12 juni 2026 genom asylprocedurförordningen. De åldersbedömningsfrågor som uppkommer i ärenden som hanteras inom ramen för asyl- och migrationshanteringsförordningen bör hanteras med utgångspunkt i de principer som framgår av detta rättsliga ställningstagande i den mån det är möjligt i den aktuella situationen.

text: I korthet innebär asylprocedurförordningens bestämmelser om åldersbedömning att vi har en skyldighet att göra en åldersbedömning i ärenden där det finns skäl att ifrågasätta en sökandes uppgift om att denne är underårig. Bestämmelsen omfattar alla barn, såväl ensamkommande barn som barn i familj. I dessa fall är huvudregeln att vi så snart som möjligt ska göra en multidisciplinär åldersbedömning, inklusive en psykosocial bedömning, som ska utföras av kvalificerade yrkesutövare för att fastställa sökandens ålder inom ramen för prövningen av en ansökan. Om det efter den multidisciplinära bedömningen fortfarande föreligger tvivel avseende en sökandes ålder får medicinska undersökningar användas som sista utväg för att fastställa sökandens ålder inom ramen för prövningen av en ansökan.

text: Genom kravet att det ska finnas skäl att ifrågasätta att den sökande är under 18 år undantas de fall där det klart framgår att den sökande är ett barn trots att han eller hon saknar identitetshandlingar.

text: 1.1 Begreppsdefinitioner

text: När begreppet multidisciplinär åldersbedömning används i detta dokument hänvisas till asylprocedurförordningen och dess förespråkande av ett stegvist genomförande av åldersbedömningar. Metoden syftar till att minska den risk för inkräktande ingrepp som är förknippad med medicinska metoder.

text: När det gäller begreppet psykosocial bedömning hänvisas till EUAAs förklaring i Practical Guide on Age Assessment. Bedömningen innebär en undersökning av olika områden i personens liv, dennes psykologiska och emotionella mognad, utveckling och beteende.

text: Med utveckling avses i detta sammanhang inte bara kognitiv och emotionell utveckling, utan även observerbara beteenden såsom förmågan att delta i åldersanpassade aktiviteter, förmågan att ta ansvar för vardagliga sysslor, hur självständighet kommer till uttryck, hanteringen av känslor samt interaktionen med jämnåriga och vuxna.

text: När begreppet medicinsk åldersbedömning används i detta dokument avser det uteslutande processen hos Rättsmedicinalverket som slutar med att ett rättsmedicinskt utlåtande om ålder skickas till Migrationsverket.

text: Med begreppet barn avses en person som är under 18 år och med begreppet vuxen avses i detta dokument en person som är 18 år eller äldre.

text: Det finns ingen legal definition av begreppet identitet i svensk lagstiftning, men enligt förarbeten och praxis består identiteten av namn, födelsetid/ålder och, som huvudregel, medborgarskap .

text: Åldern/födelsetiden utgörs av en persons födelseuppgifter, alltså år, månad och dag för personens födelse.

text: I detta ställningstagande görs skillnad mellan begreppen ålder/födelsetid respektive underårighet. Underårighet är en egenskap som följer av att födelsetiden visar att personen är under 18 år. Underårighet är synonymt med att den sökande är ett barn, en egenskap som förändras med tiden.

text: En sökande som har gjort sin födelsetid sannolik har gjort ett specifikt födelsedatum sannolikt, samt sin underårighet om den sökande är barn.

text: En sökande som inte gör sin födelsetid sannolik kan ändå göra sannolikt att hon eller han är underårig. Att en asylsökande gjort sin underårighet sannolik innebär, i motsats till vad som gäller för födelsetiden, inte alltid att hon eller han även gjort sin födelsetid sannolik, men prövningen ska ske med beaktande av den särreglering som gäller för barn, barnets bästa ska prövas och barnspecifik landinformation ska beaktas. Underårighet kan också vara direkt kopplat till skyddsskälen . Att underårigheten gjorts sannolik är då också en förutsättning för att internationellt skydd på grund av barnspecifika skyddsskäl ska kunna beviljas.

text: 1.2 Varför är det viktigt att bedöma om den sökande är barn eller vuxen?

text: I varje fall som rör barn har vi en skyldighet att tillvarata barnets rättigheter, detta kommer bland annat till uttryck genom portalparagrafen om barnets bästa. Att bedöma vem som är vuxen och vem som är barn är viktigt för att kunna avgöra om särskild lagstiftning gällande barn ska tillämpas.

text: Åldersbedömning är vidare av vikt när det gäller att skapa förutsättningar för en god boendemiljö för barn, för att förbättra förutsättningarna att motverka människohandel och barnäktenskap samt för att tillse att samhällets resurser som avsatts för barn inte felaktigt går till vuxna sökande av internationellt skydd.

text: Det kan förekomma att ett barn felaktigt uppger sig vara vuxen. Även i ett sådant fall är det viktigt att vi vid behov bedömer den sökandes ålder för att försäkra oss om att principen om barnets bästa och andra bestämmelser som gäller barn följs.

text: 1.3 Vad händer om olika myndigheter bedömer åldern olika?

text: Vår uppgift är att bedöma den sökandes ålder i fall där den sökande har ett öppet ansökningsärende hos Migrationsverket. Migrationsverkets bedömning i åldersfrågan är inte bindande för andra myndigheter, även om vårt beslut om ålder i många fall i praktiken blir vägledande även för dessa. Det står andra myndigheter fritt att självständigt ta ställning till åldern för sökanden av internationellt skydd inom ramen för myndighetens verksamhet. Om vi får information om att en annan myndighet har gjort en annan bedömning i åldersfrågan bör vi i enlighet med officialprincipen – principen om myndigheternas utredningsskyldighet – överväga möjligheten att inhämta underlag gällande den sökandes identitet/ålder från myndigheten i fråga för att säkerställa att vi har ett fullgott utredningsunderlag i ärendet.

text: 1.4 När ska du erbjuda en medicinsk åldersbedömning?

text: Om vi bedömer att det föreligger tvivel huruvida den sökande är underårig ska vi göra en multidisciplinär bedömning, inklusive en psykosocial bedömning, som ska utföras av kvalificerade yrkesutövare för att fastställa sökandens ålder inom ramen för prövningen av en ansökan. Åldersbedömningen får inte baseras uteslutande på sökandens utseende eller beteende. Vid åldersbedömningen ska handlingar som finns tillgängliga betraktas som äkta, såvida inte bevis för motsatsen föreligger, och den underårigas uttalanden ska beaktas. Om det efter den multidisciplinära bedömningen fortfarande föreligger tvivel avseende en sökandes ålder får medicinska undersökningar användas som sista utväg för att utreda den sökandes underårighet inom ramen för prövningen av en ansökan. När frågan om underårighet är färdigutredd ska ett tillfälligt beslut om ålder fattas, om det inte går lika snabbt att fatta ett beslut avseende ansökan om internationellt skydd. Bestämmelserna tillämpas inte i rena tillståndsärenden (d.v.s. ärenden där den sökande inte ansöker om internationellt skydd) eller när den sökande inte befinner sig i Sverige.

text: Åtgärden att erbjuda en medicinsk åldersbedömning ska föregås av en multidisciplinär bedömning, inklusive en psykosocial bedömning och en samlad bedömning ska göras i varje enskilt ärende.

text: Syftet med bedömningen är att redan tidigt i handläggningsprocessen skilja ut de ärenden där den sökande har gjort sin identitet, eller i vart fall sin underårighet, sannolik.

text: Att vi gör en multidisciplinär bedömning, inklusive psykosocial bedömning, av den sökandes underårighet innan vi erbjuder medicinsk åldersbedömning är betydelsefullt av flera anledningar.

text: Dels är det av vikt att vi inte initierar medicinsk åldersbedömning om det inte är befogat eftersom medicinska undersökningar som initieras av Migrationsverket får anses påverka den enskildes integritet, vilket vi inte ska göra om det inte finns ett behov i det enskilda ärendet. En annan orsak är att vi har en grundläggande förvaltningsrättslig skyldighet att handlägga alla ärenden så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Detta innebär sammanfattningsvis att vi ska göra en individuell multidisciplinär bedömning av varje sökandes underårighet och bara i fall där det efter den multidisciplinära bedömningen fortfarande föreligger tvivel avseende sökandens ålder erbjuda en medicinsk åldersbedömning.

text: 2. Uppenbara fall

text: Om det är uppenbart att en sökande som uppger sig vara ett barn är vuxen ska Migrationsverket registrera den sökande som vuxen. I sådana fall ska vi inte göra någon egentlig åldersbedömning och vi ska inte heller fatta något tillfälligt beslut om ålder. Det är dock viktigt att dokumentera enligt gällande rutiner även i dessa fall.

text: Uppenbarhetsrekvisitet har införts i

text: utlänningslagen

text: genom en bestämmelse i

text: 13 kap. 17 § utlänningslagen

text: . Migrationsverket har dock hanterat uppenbara fall på detta sätt redan tidigare med stöd av allmänna förvaltningsrättsliga principer. När begreppet uppenbart används i rättsliga sammanhang för att uttrycka ett beviskrav är syftet att i princip helt och hållet utesluta risken för felbedömningar. Som en jämförelse kan nämnas att begreppet uppenbart är ett striktare beviskrav än styrkt och får anses motsvara i princip full säkerhet att den sökande är vuxen. I förarbetena till nämnda bestämmelse kommer detta till uttryck genom formuleringen att det endast är i ”otvetydigt klara fall, där det inte finns något utrymme för en annan bedömning än att sökanden är vuxen, som ett tillfälligt beslut inte behöver fattas. Det ska alltså vara tydligt för var och en att det rör sig om en vuxen, eller finnas bevisning som tveklöst klarlägger sökandens ålder”.

text: 2.1 När använder du uppenbarhetsrekvisitet?

text: Beviskravet uppenbart innebär att det i princip inte finns något egentligt bedömningsutrymme i frågan om en sökande ska bedömas vara uppenbart vuxen.

text: Det är endast när det är helt tydligt att den sökande utan minsta tvekan är vuxen som vi får registrera den sökande som vuxen på grund av uppenbarhetsskäl. Detta innebär att det i normalfallet inte krävs någon ingående utredning för vi ska kunna konstatera om den sökande är uppenbart vuxen. Det är enbart om det utan närmare överväganden tveklöst kan konstateras att den sökande är uppenbart vuxen som vi får hantera ärendet enligt uppenbarhetsrekvisitet.

text: Om det finns annan bevisning i ärendet, till exempel en passhandling, som tveklöst klarlägger den sökandes ålder kan sådan bevisning läggas till grund för beslutet. Även en så kallad VIS-träff torde i normalfallet medföra att sökandens ålder är tveklöst klarlagd.

text: Eftersom det förekommer felaktiga VIS-träffar kan det dock, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, finnas anledning att vidta ytterligare utredningsåtgärder kopplade till VIS-träffen

text: Med hänsyn till principen om fri bevisprövning är det inte möjligt att närmare specificera exakt vilken typ av bevisning som kan leda till bedömningen att åldern är tveklöst klarlagd.

text: 2.2 Varför är det viktigt att uppenbarhetsrekvisitet hanteras korrekt?

text: En anledning till att Migrationsverket har i uppdrag att identifiera uppenbara fall är att det är viktigt att vuxna inte placeras i samma boendemiljöer som ensamkommande barn, vilket får anses vara i linje med verkets skyldighet att beakta barnets bästa. Av samma anledning är det av yttersta vikt att de uppenbarhetsbedömningar som genomförs av Migrationsverket är korrekta; – om ett barn felaktigt bedöms som uppenbart vuxen går barnet miste om alla de rättigheter som tillkommer barn och samtidigt blir Migrationsverkets möjlighet att bevaka barnets bästa i det närmaste obefintlig. I en sådan situation går barnet även miste om rätten att erbjudas en åldersbedömning i enlighet med asylprocedurförordningen och rätten att få ett tillfälligt beslut om ålder.

text: Om det råder tvivel i frågan om den sökande är vuxen eller barn är rekvisitet uppenbart inte uppfyllt, då ska vi inte bedöma att den sökande är uppenbart vuxen.

text: Om det under handläggningen skulle visa sig att ett tidigare ställningstagande att en sökande av internationellt skydd är uppenbart vuxen är felaktigt, det vill säga att det inte längre kan bedömas att denne är uppenbart vuxen, ska vi omgående ändra bedömningen och justera den registrerade åldern i våra ärendehanteringssystem samt skyndsamt vidta de åtgärder som detta föranleder i det enskilda ärendet.

text: 3. Bevisvärdering

text: I alla ansökningsärenden är det av grundläggande betydelse att all bevisning värderas på ett korrekt sätt. Den sökande har rätt att lämna in den bevisning som denne vill åberopa i sitt ärende och vi har en skyldighet att värdera den inlämnade bevisningen.

text: Detta ställningstagande är inte ämnat att ge en uttömmande redogörelse för de grundläggande principerna gällande bevisvärdering, men i det följande berörs vissa bevisvärderingsfrågor som är av särskild vikt när det gäller åldersbedömning.

text: 3.1 Beviskrav och bevisbörda

text: Det är den sökande som ska bevisa sin ålder och/eller underårighet genom att göra den i vart fall sannolik . I ärenden om internationellt skydd är det vanligt att den sökande inte känner till sitt födelsedatum. I dessa ärenden kan den sökande istället bevisa att han eller hon är ett barn. Födelsedatum och underårighet är därmed två olika omständigheter (bevisteman) som sökanden kan göra sannolikt för att uppfylla sin bevisbörda.

text: 3.2 Fri bevisföring

text: Den sökande behöver bevisning för att uppfylla bevistemat ålder eller underårighet. I svensk rätt gäller principen om fri bevisprövning. Principen kommer till uttryck i

text: 35 kap. 1 § rättegångsbalken

text: och omfattar både fri bevisföring och fri bevisvärdering. När vi ska pröva om sökanden har gjort sin ålder eller underårighet sannolik innebär principen om fri bevisföring att det inte finns några begränsningar för den bevisning som får användas. Vi ska bedöma och besluta om värdet av den bevisning som lagts fram i ärendet. Frågan om sökanden har uppfyllt sin bevisbörda får sedan bedömas i det enskilda fallet.

text: 3.3 Utredningsansvaret

text: I asylrätten, liksom i förvaltningsrätten i övrigt, är det vanligt att det förekommer bevissvårigheter. Vad gäller bevistema födelsedatum och underårighet är bevissvårigheterna ofta kopplade till avsaknad av id-handlingar. Bevissvårigheterna i dessa ärenden regleras genom en fördelning av bevisskyldigheten som innebär att vi som myndighet också ska ta ansvar för att inhämta bevis enligt den så kallade utrednings- eller officialprincipen. Vi har en skyldighet att, i de fall bevisningen inte räcker till, informera den sökande om detta och bistå denne genom att exempelvis lämna information om vilken typ av bevisning som skulle kunna räcka till i det enskilda fallet.

text: 3.4 Skriftlig bevisning

text: Utgångspunkten får anses vara att den sökande ska lämna in skriftlig bevisning, i första hand i form av identitetshandlingar, om det är möjligt i det enskilda ärendet. Utöver identitetshandlingar kan det röra sig om andra handlingar från hemlandet som myndighetsdokument, betyg och vaccinationskort. Det förekommer även att sökanden ger in skriftlig bevisning inhämtad i Sverige. Det kan röra sig om intyg från företrädaren, läkarintyg, tillväxtkurvor och intyg från personer i den sökandens närhet. Varje bevis ska värderas för sig med motivering till den bedömning som görs, för att sedan ingå i den sammantagna bedömningen. I

text: MIG 2014:1

text: uttalar Migrationsöverdomstolen att det inte är möjligt att avgöra en asylsökandes ålder genom att göra en bedömning av hans eller hennes utseende. Migrationsöverdomstolen hänvisar också till att Socialstyrelsen tidigare har ansett att en bedömning av utseendet inte är en acceptabel utredningsmetod för barn i övre tonåren.

text: När personer i den sökandes närhet yttrar sig om sökandens ålder eller underårighet är det därför viktigt att särskilja bedömningar som bara hänför sig till utseendet från bedömningar som grundar sig på andra omständigheter.

text: 3.5 Muntlig bevisning

text: Eftersom vi som huvudregel ska utreda åldern muntligen kommer den sökandes egen berättelse alltid att vara ett bevismedel. Som utgångspunkt handlar bevisprövningen av den muntliga utsagan inte om att bedöma om sökanden är trovärdig, utan om att avgöra vilket värde den muntliga bevisningen har för det aktuella bevistemat. I avgörandet

text: MIG 2014:1

text: har Migrationsöverdomstolen uttalat att när det gäller uppgifter om ålder så är det, i likhet med vad som gäller för övriga uppgifter om en sökandes identitet, i första hand skriftlig bevisning som är relevant. Uppgifter som lämnats muntligen kan tjäna som komplement till den skriftliga bevisningen.

text: Om det saknas skriftlig bevisning om den sökandes identitet ska vi ge den sökande möjlighet att berätta varför denne inte har kunnat lämna in exempelvis pass eller andra identitetshandlingar. För att identiteten ska kunna bedömas som sannolik krävs normalt sett att den sökande kan lämna en rimlig förklaring till avsaknaden av handlingar. När vi gör bedömningen bör vi ta hänsyn till varje enskilt barns individuella förutsättningar och sådana faktorer som hur barnets ålder och mognad påverkar den lämnade berättelsen.

text: Detta innebär inte ett sänkt beviskrav, men det är viktigt att ha i beaktande att det kan finnas skillnader mellan barn och vuxna när det gäller sådant som hur barn i olika åldrar uttrycker sig och vilka referensramar barnet har. Detta påverkar i sin tur hur vi bör tolka barnets förklaringar till exempelvis motsägelsefulla svar eller avsaknad av handlingar.

text: D et krävs att utredaren och beslutsfattaren har adekvata barnrelaterade kunskaper för att utreda och bedöma barns ansökningar om internationellt skydd.

text: Den fria bevisföringens princip innebär att vi aldrig kan kräva en viss bevisning för ett visst bevistema, om det inte framgår av lag eller förordning. Detta innebär i sin tur att den sökande kan göra sin identitet, och därmed även sin underårighet, sannolik genom bevismedlet muntliga uppgifter. Vid bedömningen av om en asylsökande har gjort sin identitet och/eller underårighet sannolik ska Migrationsverket ta ställning till om de lämnade uppgifterna är sammanhängande och klara, detaljerade, oförändrade och rimliga. Uppgifterna får inte vara motstridiga, om det inte finns rimliga förklaringar till motstridigheterna, eller strida mot allmänt kända fakta.

text: 3.6 Yttrande enligt

text: 17 kap. 1 § utlänningslagen

text: I

text: 17 kap. 1 § utlänningslagen

text: finns en bestämmelse enligt vilken Socialnämnden är skyldig att lämna ut uppgifter om en utlännings personliga förhållanden om Migrationsverket begär det och det behövs för att avgöra ett ärende om internationellt skydd. När vi har identifierat att det ska göras en sådan förfrågan i ett ärende blir svaret på förfrågan bevisning som ska värderas på motsvarande sätt som övrig bevisning i ärendet. I en sådan värdering kan det vara relevant att ta hänsyn till omständigheter som vem det är som skrivit yttrandet, hur många gånger han eller hon har träffat den sökande och på vilka grunder bedömningen om sökandens ålder gjorts. Även för denna typ av bevisning är det viktigt att skilja på yttranden som bara grundar sig på den sökandes utseende, från de som grundar sig på omständigheter som är mer objektiva, exempelvis som om den sökande uppträder åldersadekvat jämfört med andra barn i motsvarande ålder.

text: 3.7 Multidisciplinär bedömning inklusive psykosocial bedömning

text: Den multidisciplinära metoden innebär att kvalificerade yrkesutövare från olika områden – såsom socialt arbete, psykologi och pediatrik – involveras och bedömer åldern ur flera olika perspektiv. Denna metod bidrar till ett mer tillförlitligt resultat av det uppskattade åldersintervallet. Den multidisciplinära åldersbedömningen består av en kombination av icke-medicinska åldersbedömningsmetoder som genomförs av olika yrkesgrupper. Dessa metoder omfattar vanligtvis:

text: • åldersbedömningsintervjuer baserade på minnen av kända händelser och granskning av befintligt bevismaterial • en psykosocial bedömning • andra icke-medicinska metoder I den multidisciplinära bedömningen ingår en så kallad psykosocial bedömning från kvalificerade yrkesutövare. I de fall vi kan få in en sådan bedömning ska denna tas med i den samlade bedömningen.

text: Utöver den psykosociala bedömningen omfattar den multidisciplinära bedömningen även genomförandet av en åldersintervju med sökanden samt en bedömning av relevant dokumentation. Detta betyder att vi ska verka för att få in relevant dokumentation i ärendet vilket innebär att vi bör begära in underlag från Socialnämnden enligt

text: 17 kap. 1 § utlänningslagen

text: Ändamålet med den multidisciplinära bedömningen är att undvika onödiga medicinska undersökningar, om underårigheten kan göras sannolik på annat sätt. Vi behöver därför i varje enskilt fall göra vad vi kan för att få in ett så brett multidisciplinärt beslutsunderlag som möjligt. Möjligheterna att få in ett multidisciplinärt beslutsunderlag kan se olika ut i olika ärenden varför det är viktigt att vi individuellt utreder möjligheterna att få in olika typer av beslutsunderlag i det enskilda fallet. Exempelvis kan den sökande uppmanas att lämna in eventuella intyg/bevisning som kan påverka bedömningen av hans eller hennes underårighet.

text: Om det efter den multidisciplinära bedömningen fortfarande föreligger tvivel avseende en sökandes ålder får medicinska undersökningar användas som sista utväg för att fastställa sökandens ålder inom ramen för prövningen av en ansökan.

text: Normalt sett är det inte möjligt att, i strid mot den sökandes eget påstående, bedöma att en sökande är över 18 år efter den multidisciplinära åldersbedömningen (dvs utan att även erbjuda en medicinsk åldersbedömning), om det inte är uppenbart att den sökande är över 18 år. Vid tvivel om sökandens underårighet bör den sökande beredas tillgång till rättsmedicinsk ålderbedömning.

text: Vid värderingen av det multidisciplinära underlaget är det viktigt att beakta vilken säkerhet de respektive utlåtandena/delarna från de kvalificerade yrkesutövarna har, för att indikera om en person är över eller under 18 år.

text: I situationer där kvalificerade yrkesutövare inom det multidisciplinära teamet kommer fram till olika slutsatser, eller där resultaten från den multidisciplinära bedömningen och den medicinska undersökningen inte stämmer överens, är det vi som har ansvaret för att väga in tillgängliga bevis och fatta ett slutgiltigt beslut. Det bör noggrant dokumenteras hur avvikande åsikter har beaktats, inklusive motiveringen till att en slutsats prioriteras framför en annan. Eventuella felmarginaler bör anges och en helhetsbedömning ska göras. Om osäkerhet kvarstår efter att all tillgänglig information har bedömts bör principen om tvivlets fördel tillämpas, vilket leder till att sökanden bedöms som underårig.

text: För ytterligare stöd se Practical Guide on Age Assessment | European Union Agency for Asylum

text: 3.8 Medicinsk åldersbedömning

text: I de ärenden där det finns en medicinsk åldersbedömning är detta ett bevismedel som ska värderas på motsvarande sätt som övrig bevisning. Resultatet av en sådan medicinsk åldersbedömning ger enbart stöd för att den sökande är över eller under 18 år. Den medicinska åldersbedömningen är därmed inte bevisning som i sig kan medföra att den sökande har gjort sin ålder sannolik, utan ett bevismedel som talar för eller emot bevistemat underårighet. Resultatet kommer att ingå som ett bevismedel i den sammantagna prövningen.

text: Av artikel 25 p 2 asylprocedurförordningen framgår:

text: ”Om resultatet av den åldersbedömning som avses i denna punkt inte är entydigt vad gäller sökandens ålder, eller inkluderar ett åldersintervall under 18 år, ska

text: medlemsstaterna utgå från att sökanden är underårig.”

text: Ordalydelsen hindrar inte att Rättsmedicinalverkets utlåtanden, som alltid inkluderar ett åldersintervall under 18 år, kan ligga till grund för en bevisvärdering och helhetsbedömning.

text: Ett utlåtande från Rättsmedicinalverket som indikerar överårighet kan därmed, efter en helhetsbedömning och med beaktande av bevisningen i övrigt, medföra att den sökande ska betraktas som över 18 år.

text: I bevisvärderingen är det viktigt att tänka på att den medicinska åldersbedömningen inte är ett svar på om den sökande är vuxen eller barn, utan bevisning som talar för eller mot sökandens egen uppgift i frågan.

text: Det förekommer att den sökande lämnar in egen medicinsk bevisning gällande sin underårighet. Även i en sådan situation är det fråga om att bedöma varje bevismedel för sig. Ledning för bevisvärderingen kan dock vara om åldersbedömningen framstår som objektiv, vetenskaplig, kvalitativ och rättssäker.

text: Enligt artikel 25 p 7 asylprocedurdirektivet får en medlemsstat erkänna beslut avseende åldersbedömning som andra medlemsstater har fattat om åldersbedömningarna har utförts i enlighet med unionsrätten. Detta betyder att ett beslut avseende åldersbedömning som annan medlemsstat har fattat får bedömas som bevismedel för sig som talar för eller mot sökandens egen uppgift i frågan.

text: De rättsmedicinska utlåtandena om ålder upprättas av Rättsmedicinalverket som är expertmyndighet på området. Rättsmedicinalverket ansvarar för frågor som rör exempelvis metodval och vetenskaplighet. Migrationsverkets utgångspunkt bör därför vara att inom vårt ansvarsområde utgå från de utlåtanden som upprättas av Rättsmedicinalverket när det gäller frågan om åldersbedömning. Det ankommer därför inte på Migrationsverket att värdera de vetenskapliga metoder som ligger till grund för de rättsmedicinska utlåtandena om ålder. Vår uppgift är att utifrån sakinnehållet i de rättsmedicinska utlåtandena tillmäta utlåtandena ett korrekt bevisvärde i varje enskilt ärende. Denna ansvarsfördelning innebär att bevisvärderingen inte överlämnas till den rättsmedicinska experten – bevisvärdering är Migrationsverkets ansvar. Vi ska på juridiska grunder, med expertuppfattningar som tolkningshjälp, dra våra slutsatser.

text: Om den sökande gör invändningar mot exempelvis Rättsmedicinalverkets metod har vi dock en skyldighet att ta invändningarna i beaktande och med utgångspunkt i principerna i ovanstående stycke och utifrån vedertagna bevisvärderingsprinciper göra en bedömning i det enskilda ärendet.

text: 3.9 Den sammantagna bedömningen

text: Bevisvärderingen utgår från att uppskatta styrkan hos bevisningen som är av betydelse i förhållande till den sökandes ålder eller underårighet. Detta gör vi genom att fastställa vilket värde de enskilda bevisen ska ha och även vilket värde de olika bevisen ska ha i förhållande till varandra. Därefter sker en sammantagen bedömning av samtlig bevisning, d.v.s. den multidisciplinära bedömningen, inklusive den psykosociala bedömningen, samt den medicinska bedömningen, för att avgöra om sökanden har gjort sin ålder sannolik.

text: Om vi istället går direkt till frågan om temat är uppfyllt eller inte finns det risk för att bedömningen påverkas av en subjektiv uppfattning som vi har fått när materialet i ärendet gåtts igenom. När vi skriver den sammantagna bedömningen bör vi tänka på att ta med all bevisning som åberopats och vara transparanta och tydliga i vår bedömning. Om den sökande har argumenterat för eller emot bevisningen ska förklaringar och invändningar bemötas.

text: 3.10 Bevislättnad

text: Om tvivel kvarstår kring den sökandes ålder uppstår frågan om denne kan få bevislättnad. I avgörandet

text: MIG 2007:12

text: uttalar Migrationsöverdomstolen att om förhållanden som enligt en asylsökande innebär ett skyddsbehov inte kan göras sannolika med skriftlig eller annan bevisning finns bevislättnadsregeln om tvivelsmålets fördel till förmån för den asylsökande. En förutsättning för att den sökande om internationellt skydd ska kunna få förmånen av denna bevislättnadsregel är att han eller hon har gjort ett ärligt försök att styrka sin berättelse och att den allmänna trovärdigheten inte kan ifrågasättas. Även i Migrationsöverdomstolens avgörande

text: MIG 2007:37

text: uttalas att principen om tvivelsmålets fördel bara tillämpas när all tillgänglig bevisning har inhämtats och det inte finns skäl att betvivla den sökandes allmänna trovärdighet.

text: När det gäller bedömningen av en sökandes ålder framgår det av UNHCR:s riktlinjer för mottagande av asylsökande ensamkommande barn bl.a. att en viss felmarginal bör accepteras när vetenskapliga förfaranden används för att bestämma ett barns ålder och att barnet ska ges tvivelsmålets fördel om den exakta åldern är osäker. Enligt UNHCR ska vidare en individ i tveksamma fall betraktas som ett barn.

text: Migrationsöverdomstolens avgörande och UNHCR:s riktlinjer innebär tillsammans att det kan bli aktuellt att tillämpa tvivelsmålets fördel för den sökande om det kvarstår tvivel i förhållande till åldern eller underårigheten för att sökanden ska ha nått upp till beviskravet sannolikt. Detta förutsätter dock att all tillgänglig bevisning har inhämtats, den sökande har gjort ett ärligt försök att styrka sin berättelse samt att det inte finns skäl att ifrågasätta hans eller hennes allmänna trovärdighet.

text: 3.11 Hur ska du tolka begreppen godtagbar anledning och nekat samtycke i utlänningsförordningen?

text: Av artikel 25 p 4 framgår det att information ska lämnas till den sökande om konsekvenserna av en vägran att genomgå en medicinsk undersökning.

text: Av 8 kap. 10 h § punkten 2 utlänningsförordningen framgår att konsekvensen av ett nekat samtycke till medicinsk åldersbedömning utan godtagbar anledning kan bli att den sökande bedöms vara 18 år eller äldre.

text: Vad som kan vara en godtagbar anledning beror på omständigheterna i det enskilda fallet. Ett exempel på godtagbar anledning till nekat samtycke kan vara att det är förknippat med medicinska risker för den sökande att genomgå en magnetkameraundersökning. Även allvarligt trauma kan, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, utgöra en godtagbar anledning. Det bör i normalfallet krävas mer än enbart en uppgift om att sökanden lider av sådant trauma eller fysiskt tillstånd för att vi ska godta uppgiften, vi kan i ett sådant fall exempelvis upplysa den sökande om att denne kan lämna in ett läkarintyg. Enbart omständigheten att sökanden vill skynda på sin asylprocess bör i normalfallet inte anses vara ett godtagbart skäl. Denna situation bör dock skiljas från den där sökanden inte vill ge sitt samtycke för att 18-årsdagen inträffar inom kort och sökanden inte vill gå igenom en medicinsk undersökning i onödan. Det senare fallet kan, utifrån omständigheterna i det enskilda fallet, vara ett exempel på en godtagbar anledning. I de fall den sökande har en godtagbar anledning till nekat samtycke har vi att bedöma om den sökande är underårig utifrån den övriga bevisningen i ärendet med tillämpning av vedertagna asylrättsliga bevisvärderingsprinciper.

text: Eftersom tvivelsmålets fördel som huvudregel kräver att all tillgänglig bevisning har inhämtats bör avsaknad av en godtagbar anledning till nekat samtycke medföra att den sökande inte kan åtnjuta tvivelsmålets fördel när det gäller frågan om underårighet.

text: 3.12 Ska du göra en beställning av medicinsk åldersbedömning även om frågan om ålder inte har betydelse för ärendets utgång?

text: Vi ska alltid göra en åldersbedömning i ärenden där ett barn som söker internationellt skydd uppger att han eller hon är under 18 år och det föreligger tvivel om huruvida den sökande är underårig. Om vi tvivlar på sökandens ålder ska vi göra en multidisciplinär bedömning, inklusive en psykosocial bedömning, som ska utföras av kvalificerade yrkesutövare för att fastställa sökandens ålder inom ramen för prövningen av en ansökan. Om det efter den multidisciplinära bedömningen fortfarande föreligger tvivel avseende en sökandes ålder får medicinska undersökningar användas som sista utväg för att fastställa sökandens ålder inom ramen för prövningen av en ansökan. Migrationsverket ska så snart som möjligt fatta ett tillfälligt beslut om sökandens ålder, om det inte går lika snabbt att fatta ett beslut i ärendet om internationellt skydd. Frågan ställs på sin spets för de sökande som enligt sina egna uppgifter fyller 18 år inom kort. Bestämmelsen har dock inga undantag och inte heller finns det stöd i förarbetena att underlåta denna skyldighet. Det blir därför svårt att se tidsintervallet till 18-årsdagen som ett undantag i de ärenden där underårigheten är tvistig. Därtill får den medicinska åldersbedömningen inte sällan betydelse i domstolsprocessen, både avseende det tillfälliga beslutet och det slutliga beslutet i asylärendet.

text: Frågan om ålder har inte bara betydelse för den materiella prövningen av ärendet, utan även för mottagandet av ensamkommande barn samt kommunernas möjlighet att erhålla statlig ersättning. För de som beviljas internationellt skydd blir den registrerade åldern betydelsefull för en eventuell efterkommande anknytningsprocess och utgör i praktiken den sökandes fortsatta ålder för bosättningen i Sverige. Den sökandes ålder har följaktligen betydelse i ett bredare perspektiv än enbart beslutet om internationellt skydd. Mot denna bakgrund och då artikel 25 asylprocedurförordningen och

text: 13 kap. 17 § utlänningslagen

text: är en obligatorisk bestämmelse ska åldersbedömningar göras även i presumtiva bifallsärenden.

text: 4 Tillfälligt beslut om ålder

text: Enligt

text: 13 kap 17 § utlänningslagen

text: ska vi fatta ett tillfälligt beslut om den sökandes ålder så snart som möjligt efter ansökan om internationellt skydd. Det tillfälliga beslutet går att överklaga, men gäller omedelbart även om det överklagas. Migrationsdomstolen kan dock fatta beslut om att ett tillfälligt beslut tills vidare inte ska gälla.

text: I samband med att vi fattar beslut i ärendet om internationellt skydd ska vi samtidigt göra en slutlig bedömning av den sökandes ålder. Beslutet i ärendet om internationellt skydd medför att det tillfälliga beslutet om ålder upphör att gälla.

text: 4.1 Vad gör du om bevisläget ändras i åldersfrågan innan asylärendet är beslutsklart – kan du fatta ett till tillfälligt beslut om ålder?

text: Ett ändamål med reglerna om tillfälliga åldersbeslut var att så tidigt som möjligt i asylprocessen - genom ett rättssäkert och överklagbart beslut – se till att enbart barn hanteras som barn och minimera risken att vuxna hamnar i boenden avsedda för ensamkommande barn. Mot denna bakgrund behöver vi ha möjlighet att ändra ett tidigare fattat tillfälligt beslut om bevisläget i ärendet ändras. Detta kan illustreras genom ett exempel:

text: En ensamkommande asylsökande (A) uppger sig vid ansökningstillfället vara under 18 år, men lämnar inte in någon skriftlig bevisning.

text: Den muntliga bevisningen bedöms inte göra A:s underårighet sannolik och efter genomförd multidisciplinär bedömning och medicinsk åldersbedömning bedöms A genom ett tillfälligt beslut vara vuxen. Om A i det läget presterar bevisning som gör sannolikt att denne är under 18 år inträder en skyldighet för Migrationsverket att skriva ned A i ålder. Eftersom varje barn som söker internationellt skydd har särskilda rättigheter som endast tillkommer barn och det är Migrationsverkets skyldighet att tillse att alla barn inom verkets verksamhetsområde får sina rättigheter tillgodosedda behöver verket i en sådan situation ändra beslutet.

text: Om ärendet om internationellt skydd kan avgöras i sak minst lika snabbt som det tillfälliga beslutet om ålder kan ersättas med ett nytt tillfälligt beslut bör ett sådant slutligt beslut fattas skyndsamt. Om så inte är fallet ska det tillfälliga beslutet om ålder ersättas med ett nytt tillfälligt beslut om ålder. Migrationsverkets allmänna skyldighet att ändra felaktiga beslut följer även av

text: 13 kap 13 § utlänningslagen

text: Ett exempel på en orsak som kan ligga till grund för att fatta ett nytt tillfälligt beslut om ålder är om det kommer in handlingar som styrker att den sökande är över eller under 18 år. Det finns inget hinder mot att fatta upprepade tillfälliga beslut om ålder i samma ärende om internationellt skydd, även om utgångspunkten bör vara att handläggningen ska vara så skyndsam att detta inte inträffar ofta.

text: Ett nytt tillfälligt beslut om ålder kan fattas med innebörden att den sökande registreras som antingen barn eller som vuxen.

text: 4.2 Vad gör du om du bedömer att det är uppenbart att en sökande som fått ett tillfälligt beslut om ålder som barn, är vuxen?

text: Denna situation bör vara ovanlig förutsatt att den initiala åldersbedömningen genomförts korrekt. Ett exempel på när situationen ändå kan uppstå är när det inkommer ett hemlandspass som tveklöst klarlägger att den sökande är vuxen.

text: I

text: 13 kap. 17 § utlänningslagen

text: finns angivet att om det är uppenbart att den sökande är vuxen så krävs inte något tillfälligt beslut om ålder för att registrera den sökande som vuxen. Bestämmelsen i fråga utesluter inte att verket fattar ett tillfälligt beslut om ålder även i ett uppenbart fall om det är motiverat i det enskilda ärendet. I en situation där den sökande redan har fått ett tillfälligt beslut om ålder bör en senare åldersjustering av uppenbarhetsskäl regelmässigt föregås av ett tillfälligt beslut om ålder enligt

text: 13 kap. 17 § utlänningslagen

text: , eftersom den sökande i en sådan situation lämpligen bör ges rätt att föra talan mot beslutet.

text: 4.3 Får du underlåta att utföra en åldersbedömningsprocess?

text: Utgångspunkten är att åldersbedömning ska genomföras i samtliga fall där det finns tvivel om den sökandes uppgift om underårighet. Denna bedömning skiljer sig inte åt mellan barn i familj och ensamkommande barn – åldersbedömningen ska initieras vid samma nivå av tvivel och genomföras på samma sätt för ensamkommande barn som för barn i familj, även om utredningsmöjligheterna i vissa fall är större för barn i familj eftersom vi exempelvis kan ställa frågor om den unges ålder även till föräldrarna. Föräldrarna kanske även har större möjligheter att inkomma med bevisning som är av betydelse för bedömningen av den sökandes underårighet.

text: Vi ska genomföra åldersbedömningar (om det föreligger tvivel om den sökandes underårighet) i såväl presumtiva bifallsärenden som presumtiva avslagsärenden. Det är inte heller av betydelse i vilken process den sökandes ansökan om internationellt skydd hanteras, åldersbedömningar ska därmed exempelvis genomföras på samma sätt inom såväl det påskyndade som det ordinarie prövningsförfarandet.

text: 5 Registrering av ålder

text: Så snart vi fattar ett tillfälligt eller slutligt beslut om ålder med innebörden att den sökandes ålder justeras upp eller ner ska vi även registrera den sökandes ålder i ärendehanteringssystemet.

text: Om den sökandes födelsetid styrks, till exempel genom att den sökande lämnar in en passhandling, registreras åldern i enlighet med den aktuella bevisningen.

text: I det följande beskrivs några typsituationer där registreringsfrågan aktualiseras i samband med åldersbedömning.

text: 5.1 Den sökande bedöms vara vuxen

text: Om vi bedömer att den sökande är vuxen registreras den sökande som om denne fyller 18 år dagen för beslutet i åldersfrågan. Även när vi konstaterar att den sökande är uppenbart vuxen ska den sökandes ålder registreras som om denne fyller 18 år den dagen en åldersjustering av uppenbarhetsskäl genomförs.

text: 5.2 Den sökande bedöms vara barn

text: Eftersom den sökande som huvudregel registreras enligt egna identitetsuppgifter i samband med ansökan om asyl är utgångspunkten att den sökande som genom ett tillfälligt eller slutligt beslut bedöms vara barn kvarstår i registrerad ålder.

text: Om den samlade bevisningen i ärendet talar för att en annan födelsetid är mer korrekt kan istället denna uppgift registreras efter en individuell bedömning.

text: 5.3 Den sökande är registrerad som vuxen men bedöms vara barn

text: Det händer att vi ställs inför situationen att vi bedömer att en sökande som är registrerad som vuxen, efter en åldersbedömning ska betraktas som barn. Detta uppstår till exempel om den sökande först har fått ett tillfälligt beslut som vuxen och bevisläget i ärendet därefter ändras så att den sökande istället bedöms vara barn. I ett sådant läge uppstår frågan om vilka födelseuppgifter som ska registreras i ärendehanteringssystemet.

text: Huvudregeln för denna typ av registreringsfrågor är att det måste göras en individuell bedömning i varje enskilt ärende. Registreringen ska i möjligaste mån ta hänsyn till vad den sökande känner till, i beaktande av bevisningen i övrigt. Om den sökande exempelvis endast känner till sitt födelseår men uppger sig vara född på sommaren bör en sommarmånad (med hänsyn tagen till årstiderna i hemlandet) registreras som födelsemånad.

text: I beaktande av verkets skyldighet att tillförsäkra varje enskilt barn dess barnspecifika rättigheter bör en försiktighetsprincip tillämpas när det gäller registrering av åldersuppgifter. Om utredningsmöjligheterna i ett enskilt ärende har uttömts när det gäller den sökandes födelsetid bör det datum väljas som minimerar risken att den sökande hanteras som vuxen trots att denne är barn. Detta kan illustreras genom följande exempel:

text: Den sökande, A, kan redogöra för vilket år och vilken månad denne är född men känner inte till sitt exakta födelsedatum. Förutsatt att ingenting i ärendet motsäger denna uppgift ska vi i ett sådant fall registrera A såsom född det år och den månad som A har uppgett. Som födelsedag ska registreras den dag i månaden vilken medför att A är barn så lång tidsperiod som möjligt.

text: Om omständigheten istället hade varit att A känner till att denne är född ”i början av året”, ”under sommaren” eller liknande och födelsedatumet trots noggrann utredning inte kan preciseras närmare får det göras en sammantagen bedömning av födelsedatumet med tillämpning av den ovan beskrivna försiktighetsprincipen.

text: 6 Överklaganden

text: Den som får ett tillfälligt beslut om ålder kan överklaga detta beslut separat. Därefter tas i samband med beslut i ärendet om internationellt skydd slutlig ställning i frågan om ålder, vilket precis som tidigare endast kan överklagas i samband med överklagande av beslutet om internationellt skydd. Om beslutet i ärendet om internationellt skydd inte kan överklagas, så kan frågan om ålder inte överklagas separat.

text: Ett slutligt ställningstagande eller tillfälligt beslut om ålder blir direkt gällande, även om det inte fått laga kraft , till skillnad från den bedömning som görs i sak i det slutliga beslutet, gällande internationellt skydd.

text: När något tillfälligt beslut inte fattas, men den sökande registreras som vuxen av uppenbarhetsskäl, kan den ändrade åldersregistreringen endast överklagas i samband med överklagande av beslutet om internationellt skydd.

text: Ärenden som överklagas, blir, om inte en omprövning föranleder att ett nytt beslut fattas, överlämnade till någon av landets fyra migrationsdomstolar. Domstolen avgör vilka åtgärder som ska vidtas när ärendet handläggs där. Om Migrationsdomstolen förelägger Migrationsverket att inhämta en medicinsk åldersbedömning från Rättsmedicinalverket, så har vi en skyldighet att göra det. Detta kan exempelvis ske om den enskilde ändrat sig ifråga om medicinsk åldersbedömning, och nu samtycker till en sådan, om förutsättningarna för genomförande av en medicinsk åldersbedömning har ändrats eller om en ny medicinsk åldersbedömning av någon anledning behöver genomföras.

text: 6.1 Vad ska du göra med ett överklagande av ett avgörande som inte kan överklagas?

text: Det är domstolen som avgör om ett avgörande kan överklagas enligt lag eller inte, överklagandet ska bara avvisas av Migrationsverket om det är för sent inkommet. Om överklagandet har inkommit i rätt tid ska vi överlämna ett sådant överklagande till Migrationsdomstolen.

text: 6.2 Vad ska du göra om behov av multidisciplinär bedömning och medicinsk åldersbedömning uppstår under domstolens handläggning?

text: En multidisciplinär bedömning och medicinsk åldersbedömning kan genomföras när ett mål gällande internationellt skydd handläggs vid domstolen, men det är domstolen som avgör om beställning ska ske.

text: I yttrande till domstolen kan vi upplysa om att vi exempelvis förordar att det genomförs en multidisciplinär bedömning, inklusive psykosocial bedömning, och en medicinsk åldersbedömning, eller föra fram argument mot att en sådan åldersbedömning genomförs.

text: Bilaga till RS/040/2021

text: I denna bilaga presenteras ett urval relevanta avgöranden från Migrationsöverdomstolen och Justitieombudsmannen.

text: MIG 2006:1

text: I mål om uppehållstillstånd, där klaganden åberopar skyddsbehov och till stöd för detta ingivit handlingar som bedömts kunna vara äkta av svensk ambassad samt där klagandens trovärdighet är avgörande för bedömningen, åligger det migrationsdomstolen att se till att målet blir tillräckligt utrett, t.ex. genom att hålla muntlig förhandling eller på annat sätt utreda oklarheterna i målet. Migrationsdomstolen kan vidta utredningsåtgärder om en åberopad dom, t.ex. genom att försöka utreda eller låta Migrationsverket utreda domens äkthet genom svensk ambassad.

text: MIG 2007:12

text: Skyddsgrunder skall hållas åtskilda från övriga grunder vid en bedömning av om en utlänning skall beviljas uppehållstillstånd. När en utlänning har bedömts ha skyddsskäl mot en särskild del av hemlandet skall bedömningen av om det finns ett internt flyktalternativ ske inom ramen för bestämmelserna om skyddsbehov. Bedöms det inte möjligt, relevant och rimligt att tillämpa ett internt flyktalternativ skall utlänningen beviljas uppehållstillstånd såsom flykting eller skyddsbehövande i övrigt enligt

text: 4 kap.

text: eller

text: 2 §

text: utlänningslagen

text: och inte med stöd av bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter i

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: . Även fråga om tillämpning av UNHCR:s rekommendationer.

text: MIG 2007:37

text: Fråga om förfarandet vid prövning av skyddsskäl. Tillika fråga om begreppet välgrundad fruktan och bedömningen av beviskravet för risk för förföljelse. Migrationsöverdomstolen utvecklar resonemanget kring tvivelsmålets fördel.

text: MIG 2010:17

text: En av förutsättningarna för att en person ska kunna beviljas svenskt medborgarskap efter ansökan (naturalisation) är att denne har styrkt sin identitet. En eller flera var för sig otillräckliga handlingar kan sammantagna med övriga omständigheter anses utgöra tillräcklig bevisning. Identiteten har inte ansetts styrkt bl.a. då flera av de ingivna handlingarna inte bedömdes ha utfärdats efter tillfredsställande identitetskontroll eller då de inte innehållit kontrollerbara dokumentsäkringar.

text: MIG 2011:11

text: Vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd grundad på anknytning enligt

text: 5 kap. 3 § första stycket 1 utlänningslagen

text: , alternativt

text: 5 kap. 3 a § första stycket 1 samma lag

text: , krävs att sökandens identitet är klarlagd när han eller hon ansöker om uppehållstillstånd från hemlandet eller något annat land och det endast kan bli fråga om att bevilja ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.

text: MIG 2012:1

text: I ärende om uppehållstillstånd på grund av anknytning till förälder respektive make (familjeåterförening) enligt 5 kap. 3 § första stycket 2 a respektive 1

text: utlänningslagen

text: , har båda makarnas föräldraskap visats genom bl.a. DNA-analys. Den identitet som uppgivits och godtagits såsom sannolik respektive tilldelats vid beviljande av uppehållstillstånd som skyddsbehövande för anknytningspersonen har godtagits i målet som grund för prövning av barnets och makans ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning till honom. Som huvudregel ställs ett högt beviskrav för uppgifter om en sökandes identitet. När det varit omöjligt för barnet och den sökande makan att genom traditionella bevismedel visa sin identitet, har domstolen gjort en individuell bedömning, innefattande proportionaliteten av ett högt beviskrav. Denna har utmynnat i att det i det bedömda enskilda fallet har varit tillräckligt att envar av sökandena gjort sin identitet sannolik.

text: MIG 2014:1

text: Migrationsöverdomstolen har i en dom den 11 februari 2014 uttalat att det är den asylsökande som har att göra sannolikt att han är minderårig. I första hand är skriftlig bevisning relevant. En asylsökande har inte kunnat göra sannolikt att han är minderårig genom sin muntliga utsaga samt identitetskort, s.k. tazkira.

text: MIG 2017:6

text: Det våld och de andra övergrepp som barn riskerar att utsättas för i ett land är av sådan karaktär att detta måste anses utgöra omänsklig eller förnedrande behandling. På grund av omfattningen av övergreppen och situationen i landet samt när barnet saknar föräldrar, släkt eller annat nätverk liksom lokalkunskap om landet finns det en sådan individuell och specifik risk för att barnet utsätts för övergrepp att alternativ skyddsstatusförklaring ska beviljas.

text: Justitieombudsmannen (JO) beslut från den 9 april 2015 (diarienummer 6942-2013)

text: Justitieombudsmannen riktar kritik mot Migrationsverket som utan att ha fog för det har fattat beslut om sökandens ålder innan beslut i asylärendet fattades. I beslutet uttalar JO att den åldersuppgift som den asylsökande har lämnat vid ansökningstillfället i normalfallet ska godtas fram till dess att Migrationsverket fattar ett beslut om överföring enligt Dublinförordningen eller något annat slutligt beslut i ärendet.


doctype: stallningstagande

text: 2022-07-13 7.0 bilaga RA/098/2026

text: 1, 3, 3.1, 3.1.1, 3.1.2, 3.2, 3.2.1, 3.2.2, 3.2.3, 2024-04-05 6.0 RA/020/2024 3.2.4, 3.2.5, 3.2.6, 3.2.7, 3.3, 3.4, 3.5 och 3.6

text: 2022-07-01 4.0 1, 3.1.1, 3.3 RA/047/2022 3.1.1, 3.1.2, 3.2.1. 3.2.2, 3.2.3 (borttag sista stycket), 2022-01-28 3.0 RA/006/2022 3.2.4, 3.2.6, 3.3, 3.4, 3.5 2020-07-03 2.0 1, 3.3.3, 3.2.4 och 3.3 RA/025/2020

text: -24 -04 20 20 5 rD ty S

text: I N S T R U K T I O N

text: Europaparlamentets och Rådets direktiv 2016/801 av den 11 maj 2016 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pair-arbete.

text: Se även förordning (

text: ) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar. 3 www.konstkulturutbildning.se 4 https://www.myh.se/utbildningar-med-endast-tillsyn

text: Nivån på försörjningskravet

text: Se

text: MIGRFS 2023:01

text: Jfr. med

text: prop. 2019/20:9 s. 49

text: Se Migrationsverkets rättsliga ställningstagande RS/082/2021, Rättsligt ställningstagande angående hantering av ansökningar om fortsatt uppehållstillstånd m.m.

nyckelord: Praxis Lagstiftning Uppehållstillstånd Studenter Utlänningslag

publisher: Migrationsverket

status: gällande

title: Uppehållstillstånd för övriga studier

org: migr

text: Fakta om rättsliga ställningstaganden

type: rubrik

text: Rättsliga ställningstaganden utgör Migrationsverkets uttalanden om hur en författning bör tolkas och är styrande för myndighetens medarbetare. De beslutas av chefen för rättsavdelningen

type: stycke

text: Rättsliga ställningstaganden förs in i en särskild dokumentserie, RS-serie. Dokumentserien är gemensam för hela myndigheten. Beslut om fastställande, ändringar och upphävande av ett rättsligt ställningstagande förs in i beslutsdokumentserien för chefen för rättsavdelningen.

text: Sammanfattning

text: - Uppehållstillstånd för övriga studier kan beviljas med stöd av

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen (2005:716)

text: . - Det som omfattas av begreppet övriga studier är: • folkhögskoleutbildning på gymnasial nivå, • utbytesstudier på gymnasieskola som arrangeras genom en organisation som verkar för internationellt elevutbyte, • studier på International Baccalaureate på gymnasienivå (IButbildning), • konst- och kulturutbildning, • utbildning vid World Maritime University (WMU) som inte leder till högskoleexamen, samt • vissa yrkesinriktade utbildningar som omfattas av tillsyn från Myndigheten för yrkeshögskolan (MYH). - Av den ovanstående definitionen framgår motsatsvis att andra kategorier av utbildningar inte kan ligga till grund för uppehållstillstånd för övriga studier. - Utbildning som omfattas av begreppen högre utbildning eller uppdrags- eller specialiseringsutbildning kan inte leda till ett uppehållstillstånd för övriga studier. - Studier på grundskola eller på grundskolenivå kan inte heller ligga till grund för uppehållstillstånd för övriga studier. Inte heller är studier på exempelvis Komvux och svenska för invandrare (SFI) tillståndsgrundande. Uppehållstillstånd beviljas inte för fristående språkstudier. - Kraven på att vara antagen till en utbildning på heltid, tillräckliga medel för sitt uppehälle under tillståndstiden och för att täcka kostnader för sin återresa, tillgång till heltäckande sjukförsäkring samt avsikt att studera ska i huvudsak motsvara de krav som gäller i ärenden angående uppehållstillstånd för studier inom högre utbildning. - Det ska framstå som rimligt att den sökande kommer till Sverige för att genomföra de studier som han eller hon åberopar i sin ansökan. - En ansökan om uppehållstillstånd för övriga studier kan inte beviljas om den sökande visar upp handlingar till stöd för ansökan som har förvärvats på bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende. Ansökan ska även avslås om det framkommer att den sökande medvetet lämnat oriktiga uppgifter eller förtigit omständigheter som är av betydelse för att få uppehållstillståndet. - Uppehållstillstånd för övriga studier kan beviljas för ett år i taget eller den kortare tid som studierna avser.

text: - Vid ansökan om förlängning av uppehållstillstånd för övriga studier ska den sökande visa att han eller hon har gjort godtagbara framsteg i studierna samt att övriga villkor för uppehållstillstånd är uppfyllda. - Medföljande familjemedlemmar till en person som ska bedriva övriga studier har, till skillnad från familjemedlemmar till studerande inom högre utbildning, ingen särskild möjlighet att vistas i Sverige på grund av anknytning till den studerande. De är i stället hänvisade till att ansöka om uppehållstillstånd på egen grund. Exempelvis kan de ansöka om uppehållstillstånd för besök med stöd av

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: . - En utlänning som beviljas uppehållstillstånd för övriga studier får inte arbeta i Sverige.

text: 1. Syfte och bakgrund

text: Detta rättsliga ställningstagande ger riktlinjer för ärenden om uppehållstillstånd för studier som inte avser studier inom högre utbildning; så kallade övriga studier. Uppehållstillstånd för övriga studier beviljas med stöd av

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: Den 1 januari 2020 införlivades studerande- och forskardirektivet i svensk rätt. Författningsändringarna innebär förändringar även för handläggningen av ärenden om uppehållstillstånd för övriga studier. Bland annat har kretsen av personer som kan få uppehållstillstånd för studier inom högre utbildning (

text: 5 b kap. 3 § utlänningslagen

text: ) utökats så att den även omfattar vissa utbildningar som tidigare klassificerades som övriga studier. Även kraven för att beviljas uppehållstillstånd för studier har ändrats, vilket föranlett en översyn av förutsättningarna för att beviljas uppehållstillstånd för övriga studier.

text: 2. Gällande rätt

text: Se bilaga.

text: 3. Rättslig bedömning

text: Uppehållstillstånd för studier kan beviljas med stöd av

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: . Det är med stöd av denna bestämmelse som prövningen sker när det gäller uppehållstillstånd för övriga studier. I

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: anges dock endast att uppehållstillstånd kan beviljas för bland annat studier; det anges i denna paragraf inte några villkor som ska vara uppfyllda för att uppehållstillstånd ska kunna beviljas. Sådan vägledning om villkoren för uppehållstillstånd finns inte heller i förarbeten. Inte heller har det hittills meddelats några vägledande avgöranden av Migrationsöverdomstolen avseende övriga studier.

text: Enligt Migrationsverkets bedömning bör kraven för att beviljas uppehållstillstånd för övriga studier i huvudsak motsvara de krav som ställs i

text: 5 b kap.

text: utlänningslagen

text: för att beviljas uppehållstillstånd för studier inom högre utbildning.

text: 3.1 Övriga studier

text: En grundläggande utgångspunkt gällande vad som bör omfattas av begreppet övriga studier är att det inte omfattar utbildningar som kan ligga till grund för uppehållstillstånd för studier inom högre utbildning enligt

text: 5 b kap. 3 § utlänningslagen

text: . Uppdrags- eller specialiseringsutbildning, som kan ligga till grund för uppehållstillstånd enligt

text: 4 kap. 5 § utlänningsförordningen (2006:97)

text: , omfattas inte heller av begreppet övriga studier.

text: 3.1.1 Tillståndsgrundande utbildning

text: Utbildning på gymnasial nivå vid folkhögskola kan ligga till grund för uppehållstillstånd för övriga studier.

text: När det gäller möjligheten att beviljas uppehållstillstånd för studier på gymnasieskola ska först nämnas att gymnasiestudier i detta fall inte inkluderar de gymnasiestudier som i vissa specifika fall kan ligga till grund för uppehållstillstånd enligt lagen (

text: ) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå.

text: Uppehållstillstånd för övriga studier får beviljas i de fall utlänningen har antagits till utbytesstudier på gymnasieskola, s.k. utbyteselever. Villkoret är att sådant elevutbyte arrangeras genom en organisation som verkar för internationellt elevutbyte. Exempel på sådana organisationer är Rotary och Student Travel Schools (STS).

text: Uppehållstillstånd för övriga studier kan även beviljas den som har antagits till studier på International Baccalaureate på gymnasienivå (IB-utbildning), samt det förberedande året som motsvarar årskurs 10 i gymnasieskolan; det vill säga tre års studier på IB-program. Utbildningen har en stark internationell prägel, vilket föranleder att tillstånd kan beviljas för hela utbildningen; dock för ett år i taget.

text: Konst- och kulturutbildning kan ligga till grund för uppehållstillstånd för övriga studier. Med detta åsyftas inte samtliga utbildningar inom sådana ämnen, utan specifikt utbildningsformen konst- och kulturutbildning. Det är eftergymnasial utbildning där Myndigheten för yrkeshögskolan (MYH) utför tillsyn och kvalitetsgranskning. MYH godkänner vilka utbildningar som får ingå i utbildningsformen, samt ansvarar för en webbplats där alla aktuella utbildningar finns uppräknade.

text: MYH utövar även tillsyn av andra yrkesinriktade utbildningar. Uppehållstillstånd för övriga studier kan beviljas för yrkesinriktad utbildning om utbildningsanordnaren är en av de som omfattas av MYH:s tillsyn . Observera att prövningen ska utgå från vilka utbildningsanordnare som omfattas och att det inte endast är de omnämnda utbildningarna under tillsyn som är tillståndsgrundande. Yrkeshögskoleutbildning räknas inte till denna kategori; sådan utbildning omfattas i stället av bestämmelserna gällande uppehållstillstånd för studier inom högre utbildning.

text: Utbildning vid WMU som inte leder till någon examen kan vara övriga studier. Mastersutbildningar och utbildningar för doktorander vid WMU leder i regel till en examen som av Universitetskanslersämbetet har jämställts med en svensk högskoleexamen, och ses därför som studier inom högre utbildning.

text: 3.1.2 Icke tillståndsgrundande utbildning

text: Av tidigare redogörelser framgår en grundläggande avgränsning mellan tillståndsgrundande och icke tillståndsgrundande utbildning, samt olika konkreta exempel på när uppehållstillstånd kan respektive inte kan beviljas. Nedan följer ytterligare några exempel på utbildningar som inte kan ligga till grund för ett uppehållstillstånd för övriga studier. Studier på grundskola eller grundskolenivå kan inte ligga till grund för uppehållstillstånd för övriga studier. Inte heller kan studier på kommunal vuxenutbildning (till exempel Komvux) eller SFI-utbildning ligga till grund för uppehållstillstånd för övriga studier.

text: Detsamma gäller i normalfallet för studier på gymnasieskola, med undantag för de fall som räknas upp under rubrik 3.1.1 i detta ställningstagande.

text: Uppehållstillstånd för övriga studier beviljas som regel inte för studier vid utbildningar som avser språkstudier. Uppehållstillstånd får dock beviljas i de fall språkstudierna är en del av en tillståndsgrundande utbildning (exempelvis konstoch kulturutbildning). Vid en bedömning av rimlighetskravet (se mer under rubrik 3.2.6 nedan) ska även beaktas språkstudiernas längd i förhållande till omfattningen av den efterföljande delen av utbildningen.

text: 3.2 Förutsättningarna för tillstånd

text: Utgångspunkten är att kraven för att beviljas uppehållstillstånd för övriga studier i möjligaste mån bör motsvara de krav som ställs för att beviljas uppehållstillstånd för studier inom högre utbildning i

text: 5 b kap.

text: utlänningslagen

text: Utöver de specifika krav som redogörs för närmare nedan gäller även de allmänna kraven för uppehållstillstånd såsom kravet på styrkt identitet och giltigt pass och att uppehållstillstånd ska vara ansökt om och beviljats före inresa. Även

text: 5 kap. 17 § utlänningslagen

text: ska beaktas.

text: Bestämmelsen om uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: är en fakultativ bestämmelse, vilket innebär att det inte finns någon ovillkorlig rätt för en utländsk medborgare att beviljas uppehållstillstånd. En bedömning på objektiva grunder får göras i varje enskilt fall (jfr. med

text: MIG 2015:11

text: ). Omständigheter som även kan beaktas är exempelvis sådana som hänför sig till den sökandes personliga förhållanden eller tidigare agerande. Se t.ex.

text: MIG 2023:14

text: och betydelsen av att tidigare lämnat oriktiga uppgifter eller på annat sätt förtigit omständigheter.

text: 3.2.1 Försörjningskrav

text: En grundläggande förutsättning för att uppehållstillstånd för övriga studier ska kunna beviljas är att den sökande kan visa att han eller hon kommer att ha tillräckliga medel för sitt uppehälle under hela tillståndstiden och för att täcka kostnaderna för sin återresa. Detta ska visas genom egna medel, stipendium eller på liknande sätt. I prövningen av försörjningskravet kan enbart medel som är till den sökandes uppehälle eller återresa beaktas. Samma krav gäller uppehållstillstånd för studier inom högre utbildning (

text: 5 b kap. 9 § 1

text: UtlL) och bedömningen av försörjningskravet ska motsvara den bedömning som görs gällande studier inom högre utbildning.

text: En utlänning som ansöker om uppehållstillstånd för övriga studier kommer i de flesta fall inte kunna tillgodoräkna sig framtida inkomster från anställning. Som utvecklas i detta rättsliga ställningstagande får en person som beviljas uppehållstillstånd för övriga studier inte arbeta i Sverige.

text: Nivån på försörjningskravet ska motsvara den nivå som gäller för att kunna beviljas uppehållstillstånd för studier inom högre utbildning enligt

text: 5 b kap. 3 § utlänningslagen

text: . För att kunna beviljas uppehållstillstånd för övriga studier krävs därför att den sökande förfogar över minst 18 procent av det prisbasbelopp som fastställs enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken (2010:110)

text: per månad under perioden med uppehållstillstånd.

text: Om den studerande har fri kost och/eller logi genom utbildningsanordnaren eller en organisation som arbetar för internationellt utbyte kan försörjningskravet sättas ned. För fri kost kan nedsättning av försörjningskravet göras med 5 procent av prisbasbeloppet per månad. Fri logi medför möjlighet till en nedsättning med 8 procent av prisbasbeloppet per månad.

text: 3.2.2 Krav på heltäckande sjukförsäkring

text: För att beviljas uppehållstillstånd för övriga studier krävs att den sökande, vid vistelse som kommer att uppgå till högst ett år, visar att han eller hon har en heltäckande sjukförsäkring som gäller i Sverige. Den heltäckande sjukförsäkringen ska gälla under hela vistelsen i Sverige. Personer som är eller kommer bli folkbokförda i Sverige anses ha ett fullgott försäkringsskydd.

text: Bedömningen av om sjukförsäkringen kan godtas motsvarar i huvudsak den som gäller i ärenden om uppehållstillstånd för studier inom högre utbildning (

text: 5 b kap. 9 § första stycket 2 utlänningslagen

text: ). En skillnad jämfört med

text: är att den sökande måste visa att han eller hon har en heltäckande sjukförsäkring. Det är således inte tillräckligt att den sökande har ansökt om en sådan.

text: 3.2.3 Antagningskrav och krav på erlagda avgifter

text: För att uppehållstillstånd ska beviljas måste den sökande styrka att han eller hon är slutgiltigt antagen till en utbildning i Sverige. Om det krävs att den sökande har erlagt en avgift till utbildningsanordnaren för att få påbörja utbildningen måste denna vara erlagd för att uppehållstillstånd ska kunna beviljas.

text: I kravet på att den sökande måste vara antagen till en utbildning i Sverige ingår även att den sökande ska kunna ta del av studierna genom att ta sin studieplats i anspråk. En förutsättning för att uppehållstillstånd ska beviljas är sökandens närvaro här i landet. Studier som ska bedrivas på distans berättigar således inte till uppehållstillstånd. Inte heller studier som ska bedrivas utomlands under en period kan ligga till grund för uppehållstillstånd.

text: 3.2.4 Krav på heltidsstudier

text: I

text: 5 b kap. 3 § utlänningslagen

text: uppges att utbildningen ska vara på heltid för att uppehållstillstånd för studier inom högre utbildning ska kunna beviljas. Motsvarande krav på heltidsstudier ska även ställas för att uppehållstillstånd för övriga studier ska kunna beviljas.

text: Heltidsstudier är studier som omfattar planerat studiearbete om i snitt minst 20 undervisningstimmar per vecka. Med planerat studiearbete menas främst lärarledd undervisning och handledning. Praktik som är en planerad del av utbildningen är också att betrakta som en del av studierna.

text: För övriga studier som enbart bedrivs på universitet och högskola ska den sökande visa att kravet på heltidsstudier är uppfyllt genom att studierna motsvarar 30 högskolepoäng per termin.

text: 3.2.5 Krav på studieavsikt

text: Enligt

text: 5 b kap. 12 § andra stycket 2 utlänningslagen

text: får en ansökan om uppehållstillstånd för studier inom högre utbildning avslås om det finns grundad anledning att anta att utlänningen avser att vistas i Sverige av andra skäl än dem som ansökan avser.

text: Även vid prövning av uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: fästs vikt vid den sökandes avsikt med vistelsen. En ansökan om uppehållstillstånd för övriga studier bör inte beviljas om sökandens avsikt är att nyttja tillståndet av andra skäl än de som ansökan avser (dvs. bristande studieavsikt).

text: 3.2.6 Rimlighetskravet

text: För att uppehållstillstånd för övriga studier ska beviljas krävs även, med hänsyn till vad som framkommer om studiernas omfattning och upplägg, att det framstår som rimligt att utlänningen kommer till Sverige för att genomgå studierna. Det finns inget krav på att det ska gälla en utbildning på akademisk nivå. Det bör dock ställas krav på att det är en utbildning som ligger på en högre nivå av teoretiska eller praktiska kunskaper.

text: Bedömningen görs som en helhetsbedömning, så om svagare skäl anges i en del kan detta vägas upp av starkare omständigheter i en annan del. Exempel på skäl som kan tala för att upplägget är rimligt är att sökanden har anknytning till Sverige genom tidigare laglig vistelse, att den planerade vistelsen är ett led i ett internationellt utbyte eller att den sökande tidigare bedrivit svenskstudier på en högre nivå.

text: Studier som enbart syftar till personlig utveckling eller liknande är i regel inte rimliga, vilket innebär att uppehållstillstånd inte bör beviljas för den typen av utbildning.

text: I rimlighetskravet ligger även en möjlighet att avslå en ansökan i de fall som utbildningsanordnaren eller den sökta utbildningen inte framstår som seriös. Utgångspunkten är att utbildningsanordnaren eller den sökta utbildningen är seriös, men det kan i vissa fall finnas skäl ifrågasätta detta. Missbruk i detta fall kan vara t.ex. att det i ärenden om uppehållstillstånd för studier hos samma utbildningsanordnare eller utbildning har förekommit någon form av missbruk.

text: Ett exempel på en form av missbruk är om sökande systematiskt nyttjat uppehållstillståndet för andra syften än studier.

text: Det är Migrationsverket som har bevisbördan för att visa att en utbildningsanordnare eller en viss utbildning inte är seriös.

text: 3.2.7 Förfalskade handlingar och andra oriktiga uppgifter

text: Enligt

text: 5 b kap. 11 § utlänningslagen

text: ska en ansökan om uppehållstillstånd, för bland annat studier inom högre utbildning, avslås om den sökande visar upp handlingar till stöd för ansökan som har förvärvats på bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende.

text: Motsvarande krav bör ställas för uppehållstillstånd för övriga studier. Kravet innefattar även att en ansökan ska avslås om det framkommer att den sökande medvetet lämnat oriktiga uppgifter eller förtigit omständigheter som är av betydelse för att få uppehållstillståndet.

text: 3.3 Tillståndstider

text: Ett uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: ska vara tidsbegränsat. För sökande som är antagna till övriga studier kan uppehållstillstånd beviljas för ett år i taget eller den kortare tid som studierna avser.

text: Utgångspunkten är att uppehållstillståndstiden ska begränsas utifrån den tid som den sökande ska bedriva heltidsstudier. Migrationsverket bedömer att i detta fall kan det i begreppet heltidsstudier inräknas en kortare tid inför starten och efter avslut av de formella studierna. Detta för att möjliggöra att den sökande ska kunna resa in i Sverige och installera sig innan studiestart samt avsluta sin vistelse här.

text: Eftersom detta är ett undantag från kravet på heltidsstudier kan en bufferttid i normalfallet ges under en begränsad tid; högst två veckor före studieperioden och två veckor efter studieperioden. Kraven som ska vara uppfyllda är att sökanden ska ha tillräckliga medel, giltigt pass och heltäckande sjukförsäkring även under bufferttiden.

text: När det gäller utbyteselever som ska studera på gymnasieskola genom en organisation som verkar för internationellt utbyte (exempelvis Rotary och STS) kan en längre bufferttid ges, i syfte att möjliggöra att eleverna kan delta i inledande och avslutande aktiviteter som anordnas av utbytesorganisationen. Om det rör sig om en tid utöver den formella studieperioden som efter en helhetsbedömning i det enskilda ärendet framstår som oproportionerligt lång kan dock bufferttiden begränsas.

text: 3.4 Förlängt uppehållstillstånd

text: Vid en ansökan om förlängt uppehållstillstånd ska det bedömas om det föreligger vägande skäl att förlänga vistelsetiden (

text: 5 kap. 19 § utlänningslagen

text: ). Vid bedömningen av om det föreligger vägande skäl ska bland annat beaktas om villkoren för att beviljas uppehållstillstånd för övriga studier är uppfyllda. För att förlängt uppehållstillstånd för övriga studier ska kunna beviljas krävs utöver att de villkor som gäller vid en förstagångsansökan ska vara uppfyllda även att den sökande har gjort godtagbara framsteg i sina studier. Bedömningen av godtagbara framsteg i studierna motsvarar den som görs vid studier inom högre utbildning.

text: När det gäller förlängningsansökningar är en förutsättning att ansökan har getts in i tid och att den avser samma grund för uppehållstillstånd som det tidigare tillståndet.

text: Uppdateringen av detta rättsliga ställningstagande som har trätt i kraft den 5 april 2024 medför att vissa utbildningar som tidigare kunnat ligga till grund för uppehållstillstånd för övriga studier inte längre är tillståndsgrundande. Personer som tidigare beviljats uppehållstillstånd för övriga studier för att bedriva sådan utbildning som inte längre omfattas av definitionen av övriga studier ska som huvudregel, i den mån det är möjligt, ges möjlighet att slutföra sin utbildning.

text: Om en person har beviljats uppehållstillstånd för övriga studier innan ikraftträdandet av det rättsliga ställningstagandet den 5 april 2024 kan den personen därför beviljas förlängt uppehållstillstånd för att slutföra utbildningen, även om den inte längre räknas upp bland de utbildningar som utgör övriga studier.

text: En förutsättning är att övriga villkor för att bevilja förlängt uppehållstillstånd är uppfyllda. Även i dessa fall gäller att uppehållstillstånd som längst beviljas för ett år i taget eller den kortare tid som studierna avser.

text: 3.5 Familjemedlemmar

text: Medföljande familjemedlemmar till en student som ska bedriva övriga studier har, till skillnad från familjemedlemmar till studerande inom högre utbildning, ingen särskild möjlighet att vistas i Sverige på grund av anknytning till den studerande. De är i stället hänvisade till att ansöka om uppehållstillstånd på egen grund om de vill vistas i Sverige. Exempelvis kan de ansöka om uppehållstillstånd för besök med stöd av

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: . Angående villkoren för att beviljas uppehållstillstånd för besök, se vidare i Migrationsverkets rättsliga ställningstagande angående uppehållstillstånd för besök (RS/001/2024).

text: 3.6 Arbetstillstånd

text: En utlänning som beviljas uppehållstillstånd för övriga studier ska inte beviljas arbetstillstånd enligt

text: 6 kap. 3 § utlänningslagen

text: . Dessa individer är i de flesta fall inte undantagna kravet på arbetstillstånd enligt

text: 5 kap.

text: 3 §§

text: utlänningsförordningen

text: och har då inte rätt att arbeta under vistelsen i Sverige.

text: Bilaga till RS/004/2020

text: Gällande rätt

text: Utlänningslagen (2005:716)

text: 5 kap. 10 § Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som önskar vistas här i landet för arbete, studier eller besök.

text: 5 kap. 17 § Vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd enligt detta kapitel ska det, utom i fall som avses i 1 a, 1 b, 2 a, 2 d, 3 eller 4 §, särskilt beaktas om utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning eller säkerhet, har dömts för brott eller i övrigt brustit i sin vandel. Vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd i fall som avses i 3 a § första stycket 1 och andra stycket ska det särskilt beaktas om utlänningen, eller hans eller hennes barn, kan antas komma att bli utsatt för våld eller annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid om ansökan beviljas.

text: Uppehållstillstånd enligt 3 § första stycket 2 eller 3 och 3 a § andra stycket får beviljas endast efter medgivande också av den förälder till vilken anknytning inte åberopas, om den föräldern har del i vårdnaden av barnet.

text: Uppehållstillstånd ska inte beviljas en person som har ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat, eller hans eller hennes anhöriga, om personen utgör ett hot mot allmän ordning eller säkerhet.

text: 5 kap. 19 § En ansökan om uppehållstillstånd som avser förlängning av ett pågående besök eller någon annan tidsbegränsad vistelse här i landet får bifallas trots att utlänningen vistas i Sverige, om det finns vägande skäl för förlängning av vistelsetiden.

text: 5 b kap. 3 § En utlänning som har antagits till en utbildning på heltid vid en läroanstalt för högre utbildning i Sverige ska, om utlänningen har betalat de avgifter som tas ut för studierna vid läroanstalten och inte något annat följer av 9–12 §§, beviljas ett uppehållstillstånd för studier inom högre utbildning.

text: Ett uppehållstillstånd enligt första stycket ska, om inte något annat följer av tredje stycket, gälla i minst ett år eller den kortare tid som studierna ska pågå.

text: Om utlänningen omfattas av ett unionsprogram eller ett multi-lateralt program som främjar tredjelandsmedborgares rörlighet eller av ett avtal mellan två eller flera läroanstalter och förutsättningarna för att bevilja tillstånd för hela studieperioden är uppfyllda, ska uppehållstillståndet gälla i minst två år eller den kortare tid som studierna ska pågå.

text: 5 b kap. 9 § För att beviljas ett uppehållstillstånd enligt 1-8 §§ ska utlänningen

text: 1.visa att han eller hon kommer att ha tillräckliga medel för sitt uppehälle under tillståndstiden och för att täcka kostnaderna för sin återresa, 2.vid vistelse som kommer att uppgå till högst ett år, visa att han eller hon har, eller har ansökt om, en heltäckande sjukförsäkring som gäller i Sverige, 3.inte utgöra ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa, och 4.visa vårdnadshavares medgivande, om utlänningen är under 18 år.

text: 5 b kap. 11 § Ett uppehållstillstånd enligt 1-8 §§ ska inte heller beviljas en utlänning som visar upp handlingar till stöd för ansökan som har förvärvats på ett bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende.

text: 5 b kap. 12 § Ett uppehållstillstånd enligt 1-6 §§ får vägras om värdenheten

text: 1. har blivit påförd en sanktion för att ha haft en utlänning anställd utan nödvändiga tillstånd, 2. har blivit påförd en sanktion för att ha lämnat oriktiga uppgifter till ledning för en myndighets beslut om skatt eller avgift och uppgifterna rör redovisning av arbete, eller 3. inte har uppfyllt sina rättsliga skyldigheter beträffande social trygghet, skatter, arbetstagares rättigheter eller arbetsvillkor.

text: Ett uppehållstillstånd enligt 1-6 §§ får också vägras om 1. anställningsvillkoren är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen, 2. det finns grundad anledning att anta att utlänningen avser att vistas i Sverige av andra skäl än dem som ansökan avser, 3. värdenheten huvudsakligen har inrättats eller drivs för att underlätta inresan för utlänningen, eller 4. värdenheten håller på att avvecklas eller har avvecklats genom en konkurs eller om värdenheten inte bedriver någon ekonomisk verksamhet.

text: 6 kap. 3 § Arbetstillstånd får ges till en utlänning som har tidsbegränsat uppehållstillstånd, om inte skäl hänförliga till syftet med uppehållstillståndet talar häremot.

text: Att permanent uppehållstillstånd får meddelas för vissa arbetstagare framgår av 5 kap. 5 §.

text: 7 kap. 1 § Nationell visering får återkallas för en utlänning som medvetet har lämnat oriktiga uppgifter eller medvetet har förtigit omständigheter, som varit av betydelse för att få tillståndet.

text: Uppehållstillstånd och arbetstillstånd får återkallas för en utlänning om utlänningen eller någon annan medvetet har lämnat oriktiga uppgifter eller medvetet har förtigit omständigheter, som varit av betydelse för att få tillståndet.

text: I viseringskodexen finns bestämmelser om upphävande och återkallelse av Schengenvisering.

text: 7 kap. 2 § Utöver vad som sägs i 1 § får nationell visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd återkallas, om det finns särskilda skäl för det.

text: Uppehållstillstånd får dock återkallas enligt första stycket endast för en utlänning som ännu inte har rest in i Sverige.

text: 7 kap. 3 a § Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får återkallas för en utlänning som inte har för avsikt att vistas i Sverige.

text: 7 kap. 3 b § Ett uppehållstillstånd för en utlänning får återkallas, om han eller hon utgör ett hot mot allmän ordning eller säkerhet, har dömts för brott eller i övrigt har brustit i sin vandel.

text: Första stycket ska inte tillämpas på uppehållstillstånd som avses i 5 kap. 1 a, 1 b, 2 a, 2 d eller 4 §. Det ska inte heller tillämpas på uppehållstillstånd som avses i 5 kap. 3 § i de fall som enligt

text: artikel 3 i rådets direktiv 2003/86/EG av den 22 september 2003

text: om rätt till familjeåterförening, i den ursprungliga lydelsen, omfattas av det direktivet.

text: Utlänningsförordningen (2006:97)

text: 4 kap. 5 § Uppehållstillstånd ska, om inte något annat följer av 5 a eller 5 b §, beviljas en utlänning som på heltid ska delta i 1. en uppdragsutbildning enligt förordningen (

text: ) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor, eller 2. en specialiseringsutbildning för läkare eller tandläkare som förutsätter ett sådant särskilt förordnande som avses i

text: 4 kap. 4 § patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: Ett uppehållstillstånd enligt första stycket ska gälla i minst ett år eller den kortare tid som utbildningen ska pågå. Tillståndstiden får efter ansökan förlängas om förutsättningarna för tillstånd är uppfyllda och utlänningen har gjort godtagbara framsteg i sin utbildning.

text: Socialförsäkringsbalk (

text: 2 kap. 6 § Vissa beräkningar som anges i denna balk ska grundas på ett prisbasbelopp eller förhöjt prisbasbelopp som beräknas för varje år.

text: 2 kap. 7 § Prisbasbeloppet räknas fram genom att bastalet 36 396 multipliceras med det jämförelsetal som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i juni året före det som prisbasbeloppet avser och prisläget i juni 1997. Det framräknade prisbasbeloppet avrundas till närmaste hundratal kronor.