identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 622690-14/111

text: Nytt: 2018-11-29

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Presumtioner för var köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas, mervärdesskatt, dnr

text: 202 488735-18/111

text: 1 Sammanfattning

text: Telekommunikationstjänster, sändningstjänster och elektroniska tjänster som tillhandahålls till en icke beskattningsbar person ska anses omsatta inom landet om köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige. För att avgöra var köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas har vissa presumtioner införts.

text: Presumtionerna innebär följande.

text: Om tillhandahållandet kräver att köparen är fysiskt närvarande på en specifik plats för att det ska kunna bli ett tillhandahållande presumeras att köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas på denna plats.

text: Om en tjänst säljs via en fast marklinje presumeras att köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas på den plats där den fasta marklinjen är installerad.

text: Om en tjänst säljs via ett mobilt nät presumeras att köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas i det land som identifieras genom det mobila landsnumret för det SIM-kort som används när tjänsterna tas emot.

text: Om en tjänst kräver en dekoder eller liknande anordning presumeras att köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas på den plats där dekodern eller liknande anordningen finns eller, om den platsen inte är känd, den plats dit programkortet skickas för att användas där.

text: Om någon av ovan angivna presumtioner inte kan tillämpas presumeras att köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas på den plats som identifieras som sådan av säljaren med hjälp av två icke motstridiga bevishandlingar.

text: Det finns möjlighet för säljaren att motbevisa de olika presumtionerna om det finns information som kan användas för att fastställa köparens faktiska plats. Skatteverket har också möjlighet att motbevisa en presumtion när det finns tecken på missbruk eller oegentligheter från säljarens sida.

text: 2 Frågeställning

text: För telekommunikationstjänster, sändningstjänster och elektroniska tjänster som säljs till någon som inte är en beskattningsbar person ska beskattningsland bestämmas utifrån var köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas från och med 1 januari 2015. För att förenkla tillämpningen av beskattningslandsreglerna har olika presumtioner om var köparens plats tagits fram. Presumtionerna finns i rådets genomförendeförordning

text: (EU) nr 282/2011

text: , nedan kallad genomförandeförordningen, i dess lydelse från och med den 1 januari 2015 vilken framgår av förordning

text: (EU) nr 1042/2013

text: I detta ställningstagande redogör Skatteverket för sin bedömning av hur de olika presumtionerna om köparens plats ska tolkas.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Telekommunikationstjänster, radio- och tv-sändningar (sändningstjänster) och elektroniska tjänster som förvärvas av någon som inte är en beskattningsbar person är omsatta inom landet, om förvärvaren är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige (

text: 5 kap. 16 § mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML, i dess lydelse från och med 2015 enligt SFS 2014:940).

text: När det gäller beskattningsland motsvaras de föreslagna svenska reglerna i

text: 5 kap. 16 §

text: ML av

text: artikel 58 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet) i dess lydelse från och med 2015.

text: Om en säljare av telekommunikationstjänster, sändningstjänster eller elektroniska tjänster tillhandahåller sådana tjänster på en plats som exempelvis en telefonhytt, en telefonkiosk, en surfpunkt, ett internetkafé, en restaurang eller en hotellobby, där det krävs att mottagaren av tjänsten är fysiskt närvarande, presumeras att köparen finns på den platsen och att tjänsten faktiskt används och utnyttjas där. Om denna plats är på ett fartyg, luftfartyg eller ett tåg ska platsen anses belägen i persontransportens avgångsland (

text: artikel 24

text: a genomförandeförordningen).

text: Vid tillämpningen av artikel 58 i mervärdesskattedirektivet ska följande presumtioner gälla om det är telekommunikationstjänster, sändningstjänster eller elektroniska tjänster som säljs till en icke beskattningsbar person (

text: artikel 24

text: b genomförandeförordningen).

text: Säljs tjänsterna via köparens fasta marklinje presumeras att köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas på den plats där den fasta marklinjen är installerad.

text: Säljs tjänsterna via mobila nät presumeras att köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas i det land som identifieras genom det mobila landsnumret för det SIM-kort som används när tjänsterna tas emot.

text: Om det är nödvändigt att använda en dekoder eller liknande anordning eller ett programkort och där det inte används någon fast marklinje presumeras att köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas på den plats där dekodern eller liknande anordningen finns eller, om den platsen inte är känd, den plats dit programkortet skickas för att användas där.

text: Säljs tjänsterna under andra omständigheter än de som anges i punkterna a-c ovan och presumtionen i

text: artikel 24

text: a kan inte tillämpas presumeras att köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas på den plats som identifieras som sådan av säljaren med hjälp av två icke motstridiga bevishandlingar.

text: En säljare kan motbevisa en sådan presumtion som anges i

text: artikel 24

text: a och 24b led a-c med hjälp av tre icke motstridiga bevishandlingar som visar att köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas någon annanstans. En skatteförvaltning får motbevisa presumtionerna i

text: artikel 24

text: a och 24b om det finns tecken på missbruk eller oegentligheter från säljarens sida (

text: artikel 24

text: d genomförandeförordningen).

text: Följande uppgifter kan särskilt användas som bevisning vid fullgörande av kraven i

text: artikel 24

text: b led d eller 24d (24f genomförandeförordningen).

text: Köparens faktureringsadress.

text: IP-adressen för den anordning som köparen använder eller valfri metod för geolokalisering.

text: Bankuppgifter, exempelvis platsen för det bankkonto som används för betalning eller den faktureringsadress för köparen som banken har.

text: Mobilt landsnummer (MCC) för den internationella identitet för mobilabonnent (IMSI) som lagras på det SIM-kort köparen använder.

text: Platsen för köparens fasta marklinje via vilken tjänsten tillhandahålls denne.

text: Andra kommersiellt relevanta uppgifter.

text: I förarbetena anges att ett grundläggande syfte med reglerna är att underlätta tillämpningen för företagen. Om säljaren inte vet, eller borde veta, om den sålda tjänsten förvärvas via ett mobilnät och tjänsten i stället skulle kunna förvärvas via köparens wifi-nät i dennes hem tillämpas presumtionen i

text: artikel 24

text: b d i genomförandeförordningen (

text: prop. 2014/14:224 s. 72

text: EU-kommissionen har den 3 april 2014 publicerat förklarande anmärkningar (Explanatory Notes) som ska ses som en vägledning för hur bland annat

text: artiklarna 24

text: a-24b, 24 d och 24f i genomförandeförordningen ska tillämpas i praktiken.

text: 4 Bedömning

text: Telekommunikationstjänster, sändningstjänster och elektroniska tjänster som tillhandahålls till en icke beskattningsbar person ska anses omsatt inom landet om köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige. För att förenkla bedömningen av var köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas har det införts vissa presumtioner i genomförandeförordningen som beskrivits i de förklarande anmärkningarna publicerade av EU-kommissionen den 3 april 2014.

text: Detta ställningstagande bygger i allt väsentligt på avsnitt 7-9 i dessa förklarande anmärkningar. Skatteverket anser att det som sägs i de förklarande anmärkningarna i huvudsak ska gälla vid tillämpningen av de nya reglerna i ML.

text: 4.1 Presumtioner för var köparen finns

text: Telekommunikationstjänster, sändningstjänster och elektroniska tjänster säljs vanligen på distans. Varje enskild försäljning kan vara av litet värde samtidigt som det ofta är fråga om ett mycket stort antal försäljningar. Därför har olika presumtioner tagits fram för att säljaren enkelt ska kunna avgöra var köparens finns. Köparen anses då vara etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas på den plats som presumtionen pekar ut. Syftet är att hanteringen av mervärdesskatt ska kunna förenklas och medföra så lite administrativ belastning som möjligt för företagen.

text: De presumtioner som tagits fram kan delas in i två olika grupper. Den första gruppen presumtioner gäller i de fall då köparen är fysiskt närvarande på en bestämd plats i samband med att tjänsten tillhandahålls. Den andra gruppen av presumtioner gäller i de fall då köparen inte behöver vara fysiskt närvarande, så kallade övriga presumtioner.

text: 4.1.1 Presumtioner när köparen är fysiskt närvarande på en bestämd plats (

text: artikel 24

text: a genomförandeförordningen)

text: Den första presumtionen gäller sådana situationer när köparen måste vara fysiskt närvarande på en specifik plats för att det ska kunna bli ett tillhandahållande. Om så är fallet innebär presumtionen att tjänsten är omsatt inom landet om den plats som tjänsten tillhandahålls på finns i Sverige. Köparen presumeras då vara etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas på denna plats. I annat fall är tjänsten omsatt utomlands. Presumtionen gäller oavsett om köparen är en beskattningsbar person eller en icke beskattningsbar person.

text: I genomförandeförordningen ges exempel på platser som kan omfattas av denna bestämmelse. Exemplen är en telefonhytt, en telefonkiosk, en surfpunkt, ett internetkafé, en restaurang eller en hotellobby. Detta är inte en uttömmande lista utan presumtionen ska även gälla för andra liknande platser.

text: Det är bara själva uppkopplingen på t.ex. ett internetkafé eller en surfpunkt som omfattas av presumtionen. Eventuella tjänster som användaren köper med hjälp av uppkopplingen omfattas inte. Sådana tjänster kallas här och i de förklarande anmärkningarna för OTT-tjänster (over the top-tjänster). Exempel på OTT-tjänster är spel på Internet eller inköp av en applikation som görs med hjälp av uppkopplingen. OTT-tjänster får bedömas med hjälp av de övriga presumtionerna som beskrivs i avsnitt 4.1.2, vanligen genom presumtionen om två icke motstridiga bevis.

text: Den andra presumtionen som kräver köparens fysiska närvaro är när tillhandahållandet sker ombord på fartyg, luftfartyg eller tåg när en persontransport genomförs inom EU. I sådant fall ska det presumeras att köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige om persontransportens avgångsland är Sverige. I annat fall är tjänsten omsatt utomlands. Tjänsten är dessutom omsatt utomlands om den tillhandahålls ombord på fartyg eller luftfartyg i utrikes trafik enligt

text: 5 kap. 1 § tredje stycket

text: ML. Även i detta fall gäller presumtionen bara själva uppkopplingen och inte OTT-tjänster. Även denna presumtion gäller oavsett om köparen är en beskattningsbar person eller en icke beskattningsbar person.

text: 4.1.2 Övriga presumtioner (

text: artikel 24

text: b genomförandeförordningen)

text: De fyra presumtionerna i denna bestämmelse gäller endast när köparen är en icke beskattningsbar person.

text: Via fast marklinje

text: Denna presumtion innebär att köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas på den plats där den fasta marklinjen är installerad. Detta innebär att om en fast marklinje kopplad till köparen är installerad i Sverige är tjänsten omsatt inom landet.

text: Fast marklinje är komponenter som kopplas till ett nät som medger överföring och nedladdning (t.ex. bredband) och där det krävs installation av viss fast utrustning för att skicka/ta emot en signal. Begreppet omfattar därför alla slags kablar som används för att överföra data till eller från lokalerna (t.ex. koppartråd, fiberoptisk kabel, bredbandskabel) och satellit när detta förutsätter att en parabolantenn monterats på fastigheten.

text: Det ska i denna presumtion vara fråga om en fast marklinje kopplad till köparen. Detta innebär enligt Skatteverkets bedömning att s.k. wifi i köparens bostad kan utgöra fast marklinje om det är fråga om wifi kopplad till en fast marklinje i köparens bostad eller etablering. Är det fråga om en wifi-uppkoppling på annan plats än den där den fasta marklinjen kopplad till köparen finns omfattas inte de tjänster som säljs via denna uppkoppling av denna presumtion.

text: För att kunna tillämpa denna presumtion ska säljaren veta att den fasta marklinjen använts vid tillhandahållandet av den aktuella tjänsten. Enligt Skatteverkets bedömning är det i huvudsak sådana tjänster som har direkt koppling till förbindelsen som är upprättad via kommunikationsnätet kopplat till den fasta marklinjen som omfattas av presumtionen, dvs. olika telekommunikationstjänster. Det är bara i undantagsfall som andra tjänster omfattas, eftersom säljaren i andra fall inte vet att den aktuella tjänsten faktiskt tillhandahålls via fast marklinje kopplad till köparen.

text: Via mobila nät

text: Denna presumtion innebär att köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas i det land som identifieras genom det mobila landsnumret för det SIM-kort som används när tjänsterna tas emot. Om köparens mobila nummer som används för att förvärva tjänsten börjar på 0046, landskoden för Sverige, är tjänsten omsatt inom landet.

text: Enligt Skatteverkets bedömning är det i huvudsak sådana tjänster som har direkt koppling till förbindelsen till det mobila nätet som omfattas av presumtionen, dvs. olika telekommunikationstjänster. Endast i undantagsfall kan andra tjänster omfattas, eftersom säljaren i andra fall inte vet att den aktuella tjänsten faktiskt tillhandahålls via köparens mobila nät.

text: Dekoder eller liknande anordning

text: Denna presumtion innebär att köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas på den plats där dekodern eller den liknande anordningen finns eller, om den platsen inte är känd, den plats dit programkortet skickas för att användas där. Detta innebär att om dekodern, programkortet eller annan anordning skickas till köparens adress i Sverige är tjänsten omsatt inom landet.

text: Presumtionen gäller inte om utrustningen säljs på ett sätt som gör att säljaren inte vet och inte heller borde veta var den kommer att användas eller om programkortet säljs till kunden utan att skickas till denne. I ett sådant fall får presumtionen som kräver två icke motstridiga bevis tillämpas i stället.

text: Övriga situationer – två icke motstridiga bevis

text: Denna presumtion ska användas när någon av de övriga presumtionerna inte är tillämpbara. Denna presumtion innebär att köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas på den plats som identifieras som sådan av säljaren med hjälp av två icke motstridiga bevishandlingar. Detta innebär att om säljaren har två icke motstridiga bevis som visar att köparen finns i Sverige är tjänsten omsatt inom landet.

text: Denna presumtion kommer framförallt att tillämpas om tillhandahållaren under normala kommersiella förhållanden inte har, och inte kunde ha samlat in, information eller bevis som innebär att en särskild presumtion är tillämplig. Om en tjänst till exempel kan tillhandahållas via minst två olika kanaler, en fast marklinje eller ett mobilt nät, och säljaren inte vet och inte borde vetat vilken av dessa köparen faktiskt använder för att ta emot tjänsten ska säljaren välja denna allmänna presumtion.

text: Enligt Skatteverkets bedömning är det tillräckligt att säljaren har tillgång till två icke motstridiga bevis som båda omfattas av det som i genomförandeförordningen kallats andra kommersiella uppgifter. Det avgörande är att de två uppgifterna inte är motstridiga. Det kan dessutom vara fråga om andra uppgifter än de som angetts i de förklarande anmärkningarna. Det avgörande enligt Skatteverket är att de är relevanta för bedömningen av var köparen finns.

text: Dock kan inte två bevis som egentligen avser samma uppgift användas som mer än ett bevismedel. Därför kan till exempel inte köparens adress i kombination med köparens egencertifiering av sin adress anses vara två fristående bevis.

text: Skatteverket anser att för att bestämma beskattningsland så kan presumtionen med två icke motstridiga bevis tillämpas för samtliga sådana elektroniska tjänster som är OTT-tjänster även om säljaren i enstaka fall kan ha vetskap om att en fast marklinje kopplad till köparen eller mobilnät har tillämpats. Presumtionen fast marklinje kan endast tillämpas för OTT-tjänster om säljaren med säkerhet vet att en fast marklinje kopplad till köparen använts i samband med det specifika tillhandahållandet. Av de förklarande anmärkningarna framgår att syftet med bestämmelserna är att hanteringen av mervärdesskatt ska kunna automatiseras med så lite administrativ belastning som möjligt hos säljarna. Om en säljare genomgående använder presumtionen med två icke motstridiga bevis för en och samma köpare så anser Skatteverket att detta är godtagbart av förenklingsskäl för att avgöra om en tjänst är omsatt inom landet eller utomlands. Så kan vara fallet om säljaren har tagit in uppgifter om köparen i samband med att köparen registrerat sig som kund hos säljaren. Sådana uppgifter bör i normalfallet kunna användas även för efterföljande inköp.

text: 4.2 Bevishandlingar

text: I genomförandeförordningen har det tagits med en lista över sådana uppgifter som är relevanta bevis för bedömningen av var köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas. Denna lista är inte uttömmande utan även andra uppgifter kan vara relevanta som bevis.

text: I de förklarande anmärkningarna har kommissionen exemplifierat vad som kan utgöra andra kommersiella uppgifter. Inte heller denna uppräkning är uttömmande. Följande uppgifter kan vara sådana relevanta bevis som kan tillämpas.

text: Unika betalningsmekanismer – det kan finnas betalningsmetoder som är unika för ett visst land och då kan detta vara till ledning.

text: Konsumentens tidigare köp – om ett företag redan tidigare plockat fram olika uppgifter från kunden kan dessa uppgifter vara till ledning.

text: Försäljningsställe för presentkort – om en kund fysiskt köpt ett presentkort någonstans är det sannolikt att kunden finns i samma land som inköpsstället.

text: Landbegränsande presentkort – om ett presentkort bara kan användas i ett land kan detta vara till ledning.

text: Dokument från tredjepartsleverantörer av betaltjänster – använder man sig av fristående part vid betalningen så kan uppgifter från denna part utgöra ett relevant bevis.

text: Köparens egencertifiering – en kunds bekräftelse av sitt land skulle kunna ge vägledning.

text: Företag använder olika affärsmodeller och de uppgifter de samlar in om sina kunder kan vara olika varför förteckningarna i genomförandeförordningen och i de förklarande anmärkningarna endast är exemplifierande. Det är alltså endast fråga om vägledande uppgifter om vad som skulle kunna vara relevant för avgörande av var köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas. Detta innebär att även andra uppgifter kan användas som bevis om de är relevanta för bedömningen av var köparens finns.

text: 4.3 Motbevisning av presumtionerna

text: De olika presumtionerna är till för att ge en säljare vägledning om vilket land som har beskattningsrätten i situationer där det i praktiken nästan är omöjligt att fastställa köparens plats med säkerhet. Detta ändrar dock inte den bestämmelse som genomförandeförordningen avsett att tolka, nämligen att tjänsten ska beskattas där köparen är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas. Av denna anledning finns en möjlighet att motbevisa de olika presumtionerna om det finns information som kan användas för att fastställa köparens faktiska plats.

text: En köpare kan inte motbevisa en presumtion. Det är endast säljaren som har denna rätt.

text: Om en presumtion inte redan är kopplad till de bevis en säljare har fått från köparen, dvs. presumtionen två icke motstridiga bevis, kan presumtionen motbevisas med hjälp av tre icke motstridiga bevishandlingar. En säljare är dock aldrig skyldig att motbevisa en presumtion. Det innebär att även om det kan finnas bevis i det enskilda fallet på motsatsen kan säljaren bortse från de bevisen och besluta sig för att använda presumtionen när han ska fastställa köparens plats.

text: När det gäller motbevisning av presumtionen i

text: artikel 24

text: a genomförandeförordningen, dvs. den presumtion som gäller även för beskattningsbara personer, kan köparens VAT-nummer vara ett sådant bevismedel som kan användas. Dock krävs det även när VAT-nummer används två ytterligare bevis för att motbevisning av presumtionen ska kunna ske.

text: Skatteverket har möjlighet att motbevisa en presumtion men denna rätt är begränsad till fall när det finns tecken på missbruk eller oegentligheter från säljarens sida. Det ska således vara fråga om uppsåtlig handling eller underlåtenhet från säljarens sida. Är det fråga om genuina misstag kan Skatteverket inte motbevisa presumtionen. Det innebär också att om missbruket eller oegentligheterna beror på köparen kan Skatteverket inte motbevisa en presumtion utan att Skatteverket visar säljarens underlåtenhet genom att säljaren kände till eller borde ha känt till missbruket eller underlåtenheten.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 623316-08/111

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Överlåtelse av s.k. blandad verksamhet, mervärdesskatt

org: skv

text: Nytt: 2017-12-18

type: stycke

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Överlåtelse av s.k. blandad verksamhet, dnr

text: 202 501173-17/111

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Undantaget från skatteplikt för verksamhetsöverlåtelse ska tolkas EU-konformt. Det innebär att överlåtelse av tillgångar i samband med en verksamhetsöverlåtelse ska likställas med transaktioner som inte utgör omsättning av varor eller tjänster.

text: Undantaget från skatteplikt för verksamhetsöverlåtelse omfattar även överlåtelse av tillgångarna i en s.k. blandad verksamhet. Om en tillämning av undantaget skulle medföra en konkurrenssnedvridning ska undantaget dock inte tillämpas. Överlåtelsen ska då i stället bedömas enligt de allmänna reglerna. Enligt Skatteverkets bedömning uppkommer en sådan konkurrenssnedvridning endast i undantagsfall.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Det framgår inte av lagtext eller rättspraxis om undantaget från skatteplikt för verksamhetsöverlåtelser är tillämpligt i de fall då verksamheten som överlåts endast delvis medför skattskyldighet eller rätt till återbetalning, s.k. blandad verksamhet. Skatteverket ger i detta ställningstagande sin syn på hur det aktuella undantaget ska tillämpas i sådana fall.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Från skatteplikt undantas omsättning av tillgångar i en verksamhet, när en sådan tillgång överlåts i samband med att verksamheten överlåts eller när en sådan tillgång överlåts i samband med fusion eller liknande förfarande, allt under förutsättning att förvärvaren skulle vara berättigad till avdrag för skatten eller återbetalning av skatten enligt

text: 10 kap.

text: 13 §§

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML (

text: 3 kap. 25 §

text: ML ).

text: Vad som föreskrivs i fråga om verksamhet i ML avser såväl hela verksamheten som del därav (

text: 1 kap. 7 §

text: ML).

text: I förarbetena uttalas att skälen för undantaget beträffande verksamhetstillgångar i första hand är av praktisk natur. Den som övertar en verksamhet eller del av verksamhet har i allmänhet rätt till avdrag för ingående skatt. Statsverket skulle således inte tillföras ytterligare medel om ifrågavarande transaktioner var skattepliktiga. Härtill kommer att en sådan skatteplikt skulle medföra problem i de fall det i en överlåtelse av detta slag ingår från skatteplikt undantagna varor och i de fall den överlåtna verksamheten endast delvis medför skattskyldighet (

text: prop. 1989/90:111

text: I betänkandet Mervärdesskatten och EG föreslås att bestämmelsen i

text: 3 kap. 25 §

text: ML kvarstår oförändrad då den leder till samma resultat som direktivets bestämmelse; dvs. transaktionerna undantas från beskattning. Det ansågs saknas betydelse att den svenska bestämmelsen har utformats som ett undantag från skatteplikt medan bestämmelserna i mervärdesskattedirektivet innebär en inskränkning i omsättningsbegreppet, eftersom resultatet blir detsamma. Att medlemsstaterna enligt EU-reglerna får vidta nödvändiga åtgärder för det fall att förvärvaren inte är fullt skattskyldig, motsvaras i ML av kravet i

text: 3 kap. 25 §

text: ML att förvärvaren skulle vara berättigad till avdrag för eller återbetalning enligt 10 kap. 9-13 §§ ML av skatten (

text: SOU 1994:88

text: Skatterättsnämnden har i ett förhandsbesked ansett att en överlåtelse av tillgångar i en blandad verksamhet kan omfattas av undantaget i

text: 3 kap. 25 §

text: ML. Förhållandena i ärendet var sådana att sökandebolaget, som bedrev blandad verksamhet, hade för avsikt att överlåta sin verksamhet mot erhållande av aktier i det förvärvande bolaget. Regeringsrätten fann emellertid att de lämnade uppgifterna inte var så fullständiga att de kunde läggas till grund för ett förhandsbesked. Det konstaterades att det för bedömningen av frågan om bestämmelsen i

text: 3 kap. 25 §

text: ML är tillämplig vid överföringen av verksamheten kan vara av betydelse att omfattningen av avdragsrätten för ingående skatt är klarlagd. Regeringsrätten fann att något förhandsbesked inte borde lämnas avseende denna fråga och undanröjde förhandsbeskedet i denna del (

text: RÅ 2008 not. 1

text: Enligt EU-rätten kan medlemsstaterna vid en överföring av samtliga tillgångar eller del därav anse att leverans av varor inte har ägt rum och att mottagaren träder i överlåtarens ställe. Detsamma gäller för tillhandahållande av tjänster. Medlemsstaterna får vid behov vidta de åtgärder som är nödvändiga för att hindra konkurrenssnedvridning i fall där mottagaren inte till fullo är beskattningsbar. Medlemsstaterna får också anta de åtgärder som är nödvändiga för att förhindra skatteflykt eller skatteundandragande genom utnyttjandet av artikeln (artikel

text: och

text: i rådets direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: EU-domstolen har i

text: , Zita Modes, uttalat sig om tolkningen av artikel 19 i mervärdesskattedirektivet. En medlemsstat som har använt sig av valmöjligheten enligt

text: artikel 19

text: inte får begränsa tillämpningen av regeln, förutom under de förutsättningar som anges i artikeln (punkten 31). Bestämmelsen i

text: artikel 19

text: syftar till att göra det möjligt för medlemsstaterna att underlätta överlåtelse av företag eller delar av företag genom att förenkla överlåtelserna och undvika att belasta mottagarens likviditet med en oproportionerligt stor skattebörda som mottagaren under alla omständigheter skulle ha fått tillbaka senare genom avdrag för den ingående skatten (punkten 39).

text: Generaladvokaten Jacobs har i sitt förslag till förhandsavgörande i

text: mål C-497/01

text: uttalat att syftet med

text: artikel 19

text: endast är berättigat om förvärvaren under alla omständigheter skulle ha kunnat dra av den uttagna mervärdesskatten. Om någon mervärdesskatt inte skulle erläggas på förvärvet, skulle förvärvaren i vissa situationer kunna få en omotiverad konkurrensfördel gentemot andra aktörer. Ett sådant fall är då tillgångar (främst anläggningstillgångar), för vilka överlåtaren redan dragit av mervärdesskatten helt, förvärvats till ett pris i vilket inte ingick den skatt som skulle ha ingått i priset om de hade förvärvats under andra omständigheter, och då förvärvaren inte själv hade varit berättigad att göra avdrag fullt ut. Enligt generaladvokaten är det logiskt att medlemsstater som utnyttjar valmöjligheten enligt

text: artikel 19

text: också kan vidta åtgärder för att förhindra konkurrenssnedvridning i sådana fall (punkterna 29-30).

text: EU-domstolen har i målen 14/83 von Colson,

text: Marleasing och

text: Pfeiffer slagit fast att nationella bestämmelser som omfattas av ett EU-direktiv ska tolkas i enlighet med direktivreglerna så långt det är möjligt med hänsyn till den nationella rättsordningen. Av

text: , Pfeiffer, framgår att även om principen om en direktivkonform tolkning i första hand rör bestämmelser i nationell rätt som antagits för att införliva ett direktiv är denna princip inte begränsad till tolkningen av dessa bestämmelser. Den förutsätter även att hela den nationella rätten beaktas för att bedöma i vilken mån den kan tillämpas utan att det leder till ett resultat som strider mot det som eftersträvas genom direktivet (punkt 115).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: EU-domstolen har slagit fast att nationella bestämmelser som är en följd av ett direktiv ska tolkas i enlighet med direktivreglerna så långt det är möjligt med hänsyn till den nationella rättsordningen, s.k. EU-konform tolkning.

text: Vid den lagtekniska anpassning som gjordes av ML inför Sveriges inträde i EU har lagstiftaren valt att inte ändra

text: 3 kap. 25 §

text: ML. Bestämmelsen ska enligt

text: SOU 2004:88

text: ge samma resultat som motsvarande direktivbestämmelse. Bestämmelsen ska därför enligt Skatteverkets bedömning tolkas EU-konformt, så att det resultat som avses i direktivet uppnås.

text: När begreppen avdrag respektive avdragsrätt för ingående skatt används nedan avses även rätt till återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 9-13 §§ ML. När begreppet verksamhet som medför skattskyldighet används nedan avses även verksamhet som berättigar till återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 9?13 §§ ML

text: 4.1 Allmänt om verksamhetsöverlåtelser

text: EU-domstolen har i

text: , Zita Modes, bl.a. uttalat att artikel 19 i mervärdesskattedirektivet omfattar överlåtelse av en hel affärsrörelse eller en självständig del av ett företag, inklusive materiella tillgångar och, i förekommande fall, immateriella tillgångar som tillsammans utgör ett företag eller en del av ett företag som kan bedriva en självständig ekonomisk verksamhet. Bestämmelsen omfattar inte överföring enbart av tillgångar såsom försäljning av varulager. Enligt EU-domstolen framgår det av syftet med regeln att de överföringar som avses är sådana då mottagaren har för avsikt att driva affärsrörelsen eller den del av företaget som har överförts vidare och inte endast omedelbart avveckla verksamheten. Däremot uppställs det inget krav på att mottagaren före överföringen har bedrivit samma slags ekonomiska verksamhet som överlåtaren.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning framgår det av EU-domstolens avgörande

text: dessutom att artikel 19 i mervärdesskattedirektivet är en förenklingsregel som gör det möjligt för medlemsländerna att underlätta överlåtelse av företag. Syftet är också att mottagarens likviditet inte ska belastas med en oproportionerligt stor skattebörda som mottagaren under alla omständigheter skulle ha fått tillbaka senare genom avdrag för den ingående skatten.

text: 4.2 Förhållandet mellan

text: 3 kap. 25 §

text: ML och övriga undantag från skatteplikt

text: Regleringen i

text: 3 kap. 25 §

text: ML innebär ett undantag från skatteplikt, medan artiklarna 19 och 29 i mervärdesskattedirektivet innebär att motsvarande transaktioner inte utgör omsättning överhuvudtaget. Sådana transaktioner faller alltså utanför direktivets tillämpningsområde. Om artiklarna

text: eller

text: är tillämpliga blir det därför aldrig aktuellt att pröva om transaktionerna skulle ha undantagits från skatteplikt enligt andra bestämmelser i direktivet.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning ska

text: 3 kap. 25 §

text: ML tillämpas på motsvarande sätt. Om en omsättning undantas från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 25 §

text: ML ska den likställas med en transaktion som inte utgör omsättning av varor eller tjänster. Detta har framförallt betydelse vid bedömningen av avdragsrätten för ingående skatt på kringkostnader vid en verksamhetsöverlåtelse.

text: 4.3 Inskränkningar i tillämpningen av

text: 3 kap. 25 §

text: ML

text: Av

text: , Zita Modes, framgår att om ett medlemsland har använt sig av valmöjligheten i artikel 19 i mervärdesskattedirektivet får medlemsstaten inte begränsa tillämpningen av regeln på något annat sätt än det som anges i artikelns andra stycke. Av artikelns andra stycke framgår att medlemsländerna, i fall där mottagaren inte till fullo är beskattningsbar, får vidta de åtgärder som är nödvändiga för att förhindra snedvridning av konkurrensen. Enligt

text: SOU 1994:88

text: motsvaras denna passus i direktivet av kravet i

text: 3 kap. 25 §

text: ML på att förvärvaren ska vara berättigad till avdrag för den ingående skatten.

text: Det villkor som uppställs sist i

text: 3 kap. 25 §

text: ML, att förvärvaren skulle ha haft rätt till avdrag för skatten, kan tolkas på olika sätt. Eftersom

text: 3 kap. 25 §

text: ML enligt Skatteverkets uppfattning ska tolkas EU-konformt anser Skatteverket att villkoret måste tolkas med utgångspunkt i vad som anges i motsvarande direktivbestämmelse, dvs. andra stycket i artikel 19 i mervärdesskattedirektivet.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning innebär detta att

text: 3 kap. 25 §

text: ML är tillämplig vid samtliga verksamhetsöverlåtelser, dvs. även vid överlåtelse av s.k. blandad verksamhet, utom i de fall då följande två villkor samtidigt är uppfyllda:

text: Förvärvaren skulle inte ha haft rätt till helt avdrag för den mervärdesskatt som annars skulle ha tagits ut pga. att han endast delvis eller inte alls bedriver verksamhet som medför skattskyldighet.

text: En tillämpning av

text: 3 kap. 25 §

text: ML skulle innebära en snedvridning av konkurrensen.

text: Det första villkoret är uppfyllt endast om omsättningen av någon av de tillgångar som ingår i verksamhetsöverlåtelsen är skattepliktig enligt övriga bestämmelser i

text: 3 kap.

text: ML. Dessutom krävs att förvärvaren inte skulle ha haft rätt till fullt avdrag för motsvarande ingående skatt pga. att han endast delvis bedriver verksamhet som medför skattskyldighet. Det kan handla om att viss del av verksamheten innefattar skattefria omsättningar eller att viss del av verksamheten faller utanför mervärdesskattens tillämpningsområde. Detta villkor är inte uppfyllt bara för att ett avdragsförbud i

text: 8 kap.

text: ML är tillämpligt på någon av de tillgångar som överlåts.

text: Det andra villkoret är uppfyllt om förvärvaren från tidpunkten för övertagandet ska använda tillgångarna på ett sätt som medför en mindre rätt till avdrag än det sätt på vilket tillgångarna användes hos överlåtaren. De tillgångar som överlåts är i ett sådant fall belastade med mindre mervärdesskatt än vad som hade varit fallet om de hade förvärvats på annat sätt. Förvärvaren får då en skattefördel som skulle vara konkurrenssnedvridande. Så kan vara fallet t.ex. om den verksamhet som överlåts från tidpunkten för övertagandet kommer att ingå som en del i en redan bedriven verksamhet som medför skattskyldighet i mindre utsträckning än den som bedrevs av överlåtaren.

text: Förändringar i avdragsrätten inom verksamheten som inträffat efter det att verksamheten har övertagits saknar betydelse vid denna bedömning. Det kan också noteras att när 3 kap. 25 § är tillämplig kommer förvärvaren att överta överlåtarens rättighet och skyldighet att jämka avdrag för ingående skatt hänförlig till de investeringsvaror som har överlåtits.

text: 3 kap. 25 §

text: ML omfattar överlåtelse av hela eller en självständig del av ett företag i de fall då förvärvaren har för avsikt att driva verksamheten vidare. Av detta följer enligt Skatteverkets uppfattning att avdragsrätten hos förvärvaren typiskt sett kommer att vara av samma omfattning som hos överlåtaren. Det torde därför bara i undantagsfall vara möjligt att göra någon inskränkning i tillämpningen av

text: 3 kap. 25 §

text: ML.

text: Om

text: 3 kap. 25 §

text: ML inte är tillämplig vid överlåtelsen av en s.k. blandad verksamhet ska de allmänna bestämmelserna i ML tillämpas. Det innebär att omsättningen av tillgångarna kan omfattas av andra undantag från skatteplikt och att reglerna om jämkning av avdrag för ingående skatt kan bli tillämpliga.

text: 5 Exempel

text: Exempel 1

text: En optiker överlåter sin verksamhet till någon som ska fortsätta bedriva verksamheten på samma sätt. Överlåtelsen omfattar inventarier, varulager och hyreskontrakt för butikslokal. Mervärdesskatt skulle ha tagits ut på försäljningen av inventarier och varulager om

text: 3 kap. 25 §

text: ML inte hade varit tillämplig. Verksamheten innefattar skattefria omsättningar (synundersökningar) och förvärvaren har därför inte full avdragsrätt för ingående skatt. Det första villkoret är därför uppfyllt. Någon konkurrenssnedvridning skulle inte uppkomma eftersom förvärvaren från tidpunkten för övertagandet ska använda tillgångarna på samma sätt som överlåtaren. Det andra villkoret är alltså inte uppfyllt. Undantaget i

text: 3 kap. 25 §

text: ML är tillämpligt.

text: Exempel 2

text: Ett fastighetsföretag överlåter sin verksamhet till någon som ska fortsätta bedriva verksamheten på samma sätt. Säljaren är frivilligt skattskyldig för uthyrning av 40 % av ytorna i fastigheterna. Överlåtelsen omfattar fastigheterna och de hyreskontrakt som har ingåtts med hyresgästerna. Någon mervärdesskatt skulle inte ha tagits ut även om

text: 3 kap. 25 §

text: ML inte hade varit tillämplig. Det första villkoret är alltså inte uppfyllt. Undantaget i

text: 3 kap. 25 §

text: ML är tillämpligt.

text: Exempel 3

text: Ett fastighetsföretag överlåter sin verksamhet till någon som ska fortsätta bedriva verksamheten på samma sätt. Säljaren är frivilligt skattskyldig för uthyrning av 80 % av ytorna i fastigheterna. Överlåtelsen omfattar fastigheterna, de hyreskontrakt som har ingåtts med hyresgästerna och en maskinpark. Det övertagande företaget bedriver sedan tidigare ingen verksamhet. Mervärdesskatt skulle ha tagits ut på försäljningen av maskinparken om

text: 3 kap. 25 §

text: ML inte hade varit tillämplig och förvärvaren skulle inte ha haft full avdragsrätt. Det första villkoret är alltså uppfyllt. Någon konkurrenssnedvridning skulle dock inte uppkomma eftersom förvärvaren från tidpunkten för övertagandet ska använda tillgångarna på samma sätt som överlåtaren. Undantaget i

text: 3 kap. 25 §

text: ML är tillämpligt.

text: Exempel 4

text: Ett fastighetsföretag överlåter sin verksamhet till någon som ska fortsätta bedriva verksamheten på samma sätt. Säljaren är frivilligt skattskyldig för uthyrning av 75 % av ytorna i fastigheterna. Överlåtelsen omfattar fastigheterna, de hyreskontrakt som ingåtts med hyresgästerna och en maskinpark. Det övertagande företaget äger redan ett antal bostadsfastigheter i samma område och bedriver tidigare inte någon verksamhet som medför skattskyldighet eller rätt till avdrag. Mervärdesskatt skulle ha tagits ut på försäljningen av maskinparken om

text: 3 kap. 25 §

text: ML inte hade varit tillämplig och förvärvaren skulle inte ha haft full avdragsrätt. Det första villkoret är alltså uppfyllt. En konkurrenssnedvridning skulle uppkomma eftersom förvärvaren från tidpunkten för övertagandet får antas använda maskinparken i hela sin verksamhet, dvs. även för skötseln av bostadsfastigheterna. Undantaget i

text: 3 kap. 25 §

text: ML är då inte tillämpligt och säljaren ska ta ut mervärdesskatt på försäljningen av maskinparken. Överlåtelsen av fastigheterna och hyresavtalen omfattas av undantaget från skatteplikt i

text: 3 kap. 2 §

text: ML.

text: Exempel 5

text: Ett aktiebolag som driver ett gym överlåter verksamheten till en ideell förening. Överlåtelsen omfattar hyresavtal för lokalen och inventarierna i gymmet. Föreningen ska driva gymmet som en del av en idrottslig verksamhet som inte är yrkesmässig enligt

text: 4 kap. 8 §

text: ML. Mervärdesskatt skulle ha tagits ut på försäljningen av inventarierna om

text: 3 kap. 25 §

text: ML inte hade varit tillämplig. Föreningen skulle inte ha haft rätt till avdrag eller återbetalning av ingående skatt. Det första villkoret är alltså uppfyllt. En konkurrenssnedvridning skulle uppkomma eftersom aktiebolagets verksamhet i sin helhet har medfört skattskyldighet. Inventarierna är alltså belastade med mindre mervärdesskatt än vad som hade varit fallet om de hade förvärvats på annat sätt. 3 kap. 25 § är inte tillämplig och säljaren ska ta ut mervärdesskatt på försäljningen av inventarierna. Överlåtelsen av hyresavtalet undantas från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 2 §

text: ML.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 624144-05/111

title: Redovisningsperiod avseende retroaktivt avdrag för ingående skatt

text: Nytt: 2023-06-15

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-06-15, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att retroaktivt avdrag får ske för den redovisningsperiod under vilken den frivilliga skattskyldigheten inträtt för fastighetsägaren. Om den frivilliga skattskyldigheten inträder successivt för olika lokaler, inträder också avdragsrätten successivt. Dock kan avdrag aldrig medges efter utgången av den s.k. treårsfristen.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Enligt

text: 13 kap. 28 b § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, ska skatt som löper från ansökningsdagen till beslutsdagen redovisas för den första redovisningsperioden efter beslutet.

text: Med anledning härav har följande fråga uppkommit. I vilken redovisningsperiod får retroaktivt avdrag ske då beslut om skattskyldighet fattats vid en tidpunkt men gäller från en tidigare tidpunkt?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 13 kap. 16 § 1

text: ML framgår att ingående skatt får dras av för den redovisningsperiod under vilken den som förvärvar en vara eller en tjänst eller för in en vara till landet enligt god redovisningssed har bokfört eller borde ha bokfört förvärvet eller importen.

text: Den som inte är bokföringsskyldig enligt

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: , BFL, ska, enligt

text: 13 kap. 17 §

text: ML redovisa den ingående skatten för den redovisningsperiod under vilken varan har levererats till den skattskyldige eller tjänsten har tillhandahållits honom.

text: I

text: 13 kap. 28 b §

text: ML anges att i det fall beslut om frivillig skattskyldighet enligt

text: 9 kap. 1 §

text: ML innebär att skattskyldighet medges före den dag beslutet om skattskyldighet fattas ska fastighetsägarens utgående och ingående skatt för uthyrning eller upplåtelse under den tid som löpt från skattskyldighetens inträde till beslutsdagen redovisas för den första redovisningsperioden efter beslutet.

text: I

text: prop. 1999/2000:82 s. 114

text: har som skäl till regeln i

text: 13 kap. 28 b §

text: ML bl.a. angivits följande. ”I fråga om fastighetsägarens ingående skatt torde det vara möjligt att i den första redovisningen efter beslutet dra av den skatt som belöper på tiden från ansökningsdagen och den ytterligare skatt som kan vara avdragsgill enligt bestämmelserna om retroaktiv avdragsrätt. När det gäller den utgående skatten, dvs. skatten på hyresbeloppen, bör i princip gälla att rätten att debitera sådan skatt uppkommer först när beslutet om skattskyldighet har meddelats. Det får därför, utan några konsekvenser i form av skattetillägg eller andra avgifter, godtas att en fastighetsägare i den första redovisningen efter beslutet redovisar den utgående skatten på sådana hyror som uppburits efter ansökningsdagen men innan beslutet meddelades”.

text: Sjätte direktivet (

text: ) innehåller inte några bestämmelser som reglerar hur den frivilliga skattskyldigheten vid uthyrning av fastigheter närmare ska utformas. Medlemsstaterna får därför i sin nationella rätt bestämma om denna beskattning. Jfr EG-domstolens dom av den 3 december 1998 i

text: mål C-381/97

text: , Belgocodex (punkterna 16 och 17) samt dom av den 9 september 2004 i

text: mål C-269/03

text: , VOK (punkt 21).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Av förarbetsuttalandena (

text: prop. 1999/2000:82 s. 114

text: ) kan utläsas att syftet med bestämmelsen i

text: 13 kap. 28 b §

text: ML är att undvika risk för att mervärdesskatt, framför allt utgående skatt, redovisas i fel period. Sådan risk har ansetts föreligga i de fall Skatteverket fattar beslut om frivillig skattskyldighet vid en sådan tidpunkt att beslutet ska gälla för tid innan beslutsdagen. Lagstiftaren har därför valt att ”senarelägga” redovisningen av den mervärdesskatt som belöper på tid mellan skattskyldighetens inträde och beslutsdagen.

text: Den mervärdesskatt som är hänförlig till ny-, till- eller ombyggnad och som gjorts under den tid fastigheten inte omfattades av frivillig skattskyldighet kan inte anses vara en sådan mervärdesskatt som belöper på tid som förflutit från skattskyldighetens inträde till beslutsdagen. Kostnaderna för denna ny-, till- eller ombyggnad har bokförts löpande enligt god redovisningssed. Någon avdragsrätt för den ingående skatten har dock inte inträtt eftersom förvärven avsett en verksamhet som inte medför skattskyldighet. Vid den tidpunkt då skattskyldigheten sedan inträder kan den risk för felredovisning som lagstiftaren avsett att reglera inte anses föreligga avseende dessa förvärv. Detta innebär att bestämmelsen i

text: 13 kap. 28 b §

text: ML inte är tillämplig på det retroaktiva avdraget.

text: Tidpunkten för redovisning av retroaktivt avdrag är inte särskilt reglerad varför allmänna redovisningsbestämmelser gäller.

text: Retroaktivt avdrag får därför i sin helhet ske för den redovisningsperiod under vilken den frivilliga skattskyldigheten inträtt för fastighetsägaren. Om den frivilliga skattskyldigheten inträder successivt för olika lokaler, inträder också avdragsrätten successivt. Dock kan avdrag aldrig medges efter utgången av den i

text: 9 kap. 8 §

text: ML angivna treårsfristen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 624795-05/111

title: Redovisning av mervärdesskatt i skattedeklaration på grund av särskilda skäl

text: Nytt: 2007-12-20

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Redovisning av mervärdesskatt i skattedeklaration på grund av särskilda skäl m.m., dnr

text: 131 746676-07/111

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att det föreligger särskilda skäl för redovisning i skattedeklaration i följande fall:

text: Frivillig skattskyldighet för uthyrning av verksamhetslokal.

text: Summan av beskattningsunderlagen och värde av försäljning till annat EG-land samt export överstiger en miljon kr.

text: Företag i intressegemenskap eller annat ägarsamband.

text: Det föreligger brister i redovisning eller betalning av skatt i en utsträckning som inte är obetydlig.

text: Det föreligger omständigheter som tyder på en förhöjd risk för skatteundandragande.

text: Det föreligger omständigheter som tyder på att företaget är ett s.k. skenföretag.

text: Det är sannolikt att beskattningsunderlagen kommer att överstiga en miljon kr.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Av

text: 10 kap. 11 § första stycket 2 skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL, framgår att Skatteverket ska besluta att mervärdesskatt som annars ska redovisas i självdeklaration ska redovisas i skattedeklaration om den skattskyldige begär det eller om det finns särskilda skäl.

text: Frågan är vad som kan åberopas av Skatteverket som särskilda skäl för att på eget initiativ besluta om redovisning i skattedeklaration i det fall beskattningsunderlagen enligt anmälan från den skattskyldige beräknas uppgå till högst en miljon kr?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagtext

text: Av

text: 10 kap. 31 § första stycket

text: SBL framgår att den som bedriver en verksamhet där beskattningsunderlagen exklusive gemenskapsinterna förvärv och import för beskattningsåret beräknas sammanlagt uppgå till högst en miljon kr och som är skyldig att lämna självdeklaration enligt lagen (

text: ) om självdeklaration och kontrolluppgifter och som inte är handelsbolag eller grupphuvudman i en mervärdesskattegrupp, ska redovisa mervärdesskatten i självdeklarationen, om Skatteverket inte beslutat annat enligt

text: 11 §

text: Enligt

text: 10 kap. 11 §

text: SBL ska Skatteverket besluta att mervärdesskatt som annars ska redovisas i en självdeklaration enligt bestämmelserna i 31 § första stycket ska redovisas i en skattedeklaration om den skattskyldige begär det eller om det finns särskilda skäl. Beslutet ska gälla hela beskattningsår och, i de fall det är den skattskyldige som begär beslutet, minst två på varandra följande beskattningsår.

text: Av

text: 3 kap. 3 §

text: SBL framgår att om ett förhållande som har tagits upp i en anmälan om registrering har ändrats, ska den som gjort anmälan underrätta Skatteverket om ändringen. Om inte något hindrar det ska underrättelsen lämnas inom två veckor från det att ändringen inträffade.

text: I

text: 4 kap. 1 §

text: SBL stadgas att preliminär skatt för en skattskyldig ska betalas för inkomståret med belopp som så nära som möjligt kan antas motsvara den slutliga skatten enligt den årliga taxeringen året efter inkomståret.

text: I

text: 19 kap. 13 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, stadgas att den som ansöker om återbetalning enligt 10 kap. 11 eller 12 § ML och som enligt

text: 10 kap. 31 § första stycket

text: SBL ska redovisa mervärdesskatt i självdeklaration, ändå ska redovisa i skattedeklaration om det inte finns särskilda skäl mot det. Den som omfattas av beslut som meddelats enligt

text: 10 kap. 9 §

text: ML, dvs. uppbyggnadsskede, ska alltid redovisa mervärdesskatten i skattedeklaration.

text: En definition av skenföretag (s.k. missing trader) finns i Kommissionens förordning

text: (EG) nr 1925/2004

text: där det i

text: artikel 2.1

text: sägs att ett skenföretag är en näringsidkare som är registrerad till mervärdesskatt och som, potentiellt i bedräglig avsikt, förvärvar eller ger sken av att förvärva varor eller tjänster utan att betala mervärdesskatt och levererar dessa varor eller tillhandahåller dessa tjänster med mervärdesskatt inräknad i fakturapriset, men som inte betalar in mervärdesskatten till den berörda statliga myndigheten.

text: 3.2 Förarbeten

text: I

text: prop. 1996/97:100 s. 568

text: anges att särskilda skäl kan t.ex. vara att beslut om frivillig skattskyldighet för uthyrning av verksamhetslokal har fattats enligt bestämmelserna i

text: 9 kap.

text: ML.

text: Förarbetena till ovan angivna bestämmelser i SBL och de äldre motsvarande bestämmelserna i ML bl.a.

text: prop. 1989/90:111 s. 134

text: prop. 1993/94:99 s. 244

text: och s. 254,

text: prop. 1994/95:202 s. 88

text: och

text: prop. 1995/96:19 s. 19

text: ger i övrigt ingen närmare vägledning för vad som kan åberopas som särskilda skäl för att besluta att redovisning ska ske i skattedeklarationer även i det fall beskattningsunderlagen beräknas uppgå till högst en miljon kr (tidigare 200 000 kr) för beskattningsåret.

text: 3.3 Rättspraxis

text: Kammarrätten i Stockholm fann i domar 2003-09-29, mål nr 5317-2001, 5318-2001 och 5319-2001, att särskilda skäl för redovisning i skattedeklaration fortfarande som regel ska anses föreligga vid frivillig skattskyldighet vid uthyrning av verksamhetslokal.

text: Kammarrätten i Stockholm fann i beslut 2002-04-19, mål nr 2263-2002, avseende betalningssäkring att ett bolag inte hade rätt att redovisa mervärdesskatt i självdeklarationen, eftersom det vid skattemyndighetens utredning framkommit skäl att beräkna omsättningen till över en miljon kr. Myndighetens utredning visade att den utgående skatten för januari-december 2001 och januari 2002 kunde beräknas till 1 675 000 kr respektive 450 000 kr. Beskattningsunderlagen uppgår då, förutsatt att skattesatsen är 25 %, till 6 700 000 kr respektive 1 800 000 kr.

text: Kammarrätten i Stockholm fann i dom 2005-05-18, mål nr 4260-03, att det förelåg särskilda skäl för redovisning av mervärdesskatten i skattedeklaration enligt

text: 10 kap. 11 § första stycket 2

text: SBL. Bolaget har för inkomståren 1999-2001 haft en omsättning som klart överstigit den för redovisning i självdeklaration lagstadgade gränsen om en miljon kr, samtidigt som de konsekvent i lämnade preliminära självdeklarationer angivit att det kommande verksamhetsåret beräknas gå med förlust. Kammarrätten konstaterade därför att Skatteverket haft fog för sitt beslut om att redovisning ska ske i skattedeklaration.

text: LR i Skåne län fann i dom 2004-08-31, mål nr 7555-04, att sådana särskilda skäl som anges i

text: 10 kap. 11 § första stycket 2

text: SBL förelåg och konstaterade att verket därför haft fog för sitt beslut att bolaget ska redovisa mervärdesskatt i skattedeklaration. Skatteverkets beslut om redovisning i skattedeklaration hade grundats på att bolaget underlåtit att lämna in registreringsanmälan och inkomstdeklarationen för taxeringsår 2003 i tid samt på att bolaget revisor varken kunnat tillstyrka eller avstyrka att bolagets resultaträkning eller balansräkning fastställs.

text: 3.4 Övrigt

text: Bedrägerier med mervärdesskatt vid internationell handel är ett växande problem i Sverige och inom EU. Kommissionen har i rapport av den 16 april 2004 till Rådet och Europaparlamentet om administrativt samarbete i kampen mot momsbedrägerier, KOM(2004) 260 slutlig [www.europa.eu.int/comm], framhållit oro över det stora antalet bedrägerier med skenföretag. Kommissionen rekommenderar medlemsländerna att bl.a. förbättra kontrollverksamheten genom att vidta åtgärder för att förhindra att skenföretag överhuvudtaget kommer in i mervärdesskattesystemet. Kommissionen framför också vikten av att på ett så tidigt stadium som möjligt spåra potentiella skenföretag bland de företag som redan är registrerade till mervärdesskatt. (Se avsnitt 6.1 i ovannämnda rapport.)

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Ett beslut om redovisning i skattedeklaration med stöd av bestämmelsen om särskilda skäl i

text: 10 kap. 11 § första stycket 2

text: SBL innebär inte att näringsidkaren fråntas någon rättighet avseende vare sig skattskyldigheten eller registreringen till mervärdesskatt. Ur ett företagarperspektiv kan det i vissa fall vara en fördel att redovisa i skattedeklaration eftersom avdragsrätten för ingående skatt kan utövas direkt utan den fördröjning som redovisning i självdeklaration innebär. Denna tidigareläggning av avdragsrättens inträde kan således anses kompensera för det merarbete som det innebär att redovisa mervärdesskatten månatligen. Redovisning av skatten i självdeklarationen är inte heller avsedd att medföra någon skattekredit för den skattskyldige. Mervärdesskatt som ska redovisas i självdeklarationen ska ingå i den debiterade preliminära skatten och betalas månatligen.

text: Som framgår ovan i avsnitt 3.2 så anges i

text: prop. 1996/97:100 s. 568

text: att särskilda skäl kan vara t.ex. frivillig skattskyldighet för uthyrning av verksamhetslokal. Utöver denna exemplifiering ger förarbetena ingen närmare vägledning för vad som kan åberopas av Skatteverket som särskilda skäl för att på eget initiativ besluta att redovisning ska ske i skattedeklaration i det fall beskattningsunderlagen beräknas uppgå till högst en miljon kr för beskattningsåret.

text: Enligt Skatteverkets mening får särskilda skäl framför allt anses föreligga i de fall det finns ett påtagligt kontrollintresse för Skatteverket. Särskilda skäl kan även anses föreligga när Skatteverket finner att verksamheten sannolikt kommer att bedrivas i sådan omfattning att beskattningsunderlagen kommer att överstiga en miljon kr.

text: 4.1 Påtagligt kontrollintresse

text: Särskilda skäl för redovisning i skattedeklaration enligt

text: 10 kap. 11 § första stycket 2

text: SBL får framför allt anses föreligga i de fall det finns ett påtagligt intresse för Skatteverket att få en tidigare kontroll av att dels skattskyldighet för mervärdesskatt verkligen föreligger, dels att mervärdesskatt redovisas och betalas på rätt sätt, dvs. i enligt med såväl ML:s som SBL:s bestämmelser. Genom den månadsvisa redovisningen ges Skatteverket en möjlighet att förhållandevis snabbt korrigera uppkomna fel och oegentligheter. Den månadsvisa redovisningen kan också förebygga, särskilt i expanderande företag med höga mervärden, uppkomst av skatteskulder som inte kan betalas och därmed leder till obestånd för företagaren.

text: I det följande anges några exempel då sådana särskilda skäl för redovisning i skattedeklaration kan anses föreligga.

text: Frivillig skattskyldighet för uthyrning av verksamhetslokal

text: Skatteverket anser att särskilda skäl för redovisning i skattedeklaration enligt

text: 10 kap. 11 § första stycket 2

text: SBL föreligger om beslut om frivillig skattskyldighet för uthyrning av verksamhetslokal har fattats enligt bestämmelserna i

text: 9 kap.

text: ML.

text: Ett grundläggande skäl till varför redovisning ska ske löpande i skattedeklaration är att den frivilliga skattskyldigheten för uthyrning av verksamhetslokal utgör ett avsteg från huvudregeln att uthyrning och upplåtelse av fastighet enligt

text: 3 kap. 2 §

text: ML är en tjänst som undantas från skatteplikt och att skattskyldighet medges först efter särskild ansökan för viss lokal eller anläggning. Till detta kommer de strikta krav som kringgärdar förutsättningarna för att överhuvudtaget beviljas frivillig skattskyldighet enligt

text: 9 kap.

text: ML samt det komplexa regelverk som i övrigt omgärdar den frivilliga skattskyldigheten för uthyrning av verksamhetslokal, vilket särskilt är fallet vid överlåtelse av fastighet eller skattskyldighetens upphörande.

text: 10 kap. 11 § första stycket 2

text: SBL föreligger om summan av beskattningsunderlagen enligt

text: 10 kap. 31 §

text: Med beskattningsunderlag avses sådan omsättning som medför skattskyldighet enligt ML. Vid beräkning av beskattningsunderlaget ska således bortses från export och omsättning som är undantagen från skatteplikt enligt

text: 3 kap.

text: ML. (

text: Prop. 1993/94:99 s. 244

text: Bestämmelsen i

text: 10 kap. 31 §

text: SBL är avsedd att vara en lättnadsregel för små företag vars beskattningsunderlag, exklusive gemenskapsinterna förvärv och import, per år uppgår till högst en miljon kr. Med beaktande av vad Kommissionen framfört i sin rapport, KOM(2004) 260 slutlig, om kontrollbehovet vid gemenskapsintern handel finns det enligt Skatteverkets mening ingen anledning att i detta sammanhang göra skillnad på försäljningar som görs till köpare inom landet och sådana som görs till köpare utom landet. Till det underlag som räknas fram enligt

text: 10 kap. 31 §

text: SBL ska alltså, med stöd av bestämmelsen om särskilda skäl i

text: 10 kap. 11 § första stycket 2

text: SBL, läggas export och gemenskapsintern försäljning i den mån dessa hade föranlett skattskyldighet i de fall försäljningen hade gjorts till köpare i Sverige.

text: I det här sammanhanget kan nämnas att det i vissa fall, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, kan vara lämpligare att åberopa

text: 19 kap. 13 §

text: ML som stöd för redovisning i skattedeklaration. Enligt denna bestämmelse ska den som ansöker om återbetalning på grund av t.ex. gemenskapsintern försäljning eller export redovisa mervärdesskatten i skattedeklaration om inte särskilda skäl talar emot detta. Till skillnad mot bestämmelserna i 10 kap. 11 och 31 §§ SBL är således redovisning i skattedeklaration huvudregeln enligt

text: 19 kap. 13 §

text: ML.

text: Av förarbetena till

text: 19 kap. 13 §

text: ML framgår inte klart vilka särskilda skäl som kan medföra att redovisning inte ska ske i skattedeklaration. Vid bedömningen om redovisning ska ske i skattedeklaration eller självdeklaration bör en samlad bedömning av omsättningens och den ingående skattens storlek göras. Såväl den ingående skatten, som omfattas av avdragsrätt, som den ingående skatt som omfattas av återbetalningsrätt, bör beaktas. Även om omsättningens och den ingående skattens storlek inte i sig gör en redovisning i skattedeklaration befogad, kan kontrollskäl medföra att särskilda skäl inte bör anses föreligga. (Jfr

text: prop. 1993/94:99 s. 254

text: Skatteverket anser att det av kontrollskäl inte föreligger sådana särskilda skäl som talar emot redovisning i skattedeklaration i de fall summan av beskattningsunderlagen enligt

text: 10 kap. 31 §

text: SBL och värde av försäljning till land utanför Sverige överstiger en miljon kr. Allt under förutsättning att skattskyldighet hade förelegat om försäljningen skett till köpare i Sverige. Detta innebär att redovisningen alltid ska ske i skattedeklaration i dessa fall, dvs. huvudregeln i

text: 19 kap. 13 §

text: ML ska gälla.

text: Företag i intressegemenskap eller annat ägarsamband

text: 10 kap. 11 § första stycket 2

text: SBL kan föreligga avseende ett företag inom en intressegemenskap eller annat ägarsamband. Så får t.ex. anses vara fallet om de andra företagen redovisar mervärdesskatt i skattedeklaration och om det förekommer regelbunden fakturering mellan företagen.

text: Brister i redovisning eller betalning av skatt i en utsträckning som inte är obetydlig

text: 10 kap. 11 § första stycket 2

text: SBL föreligger vid brister i redovisning eller betalning av skatt i en utsträckning som inte är obetydlig.

text: Härmed avses inte bara brister i redovisning eller betalning av skatt avseende det aktuella företaget utan även i de fall sådana brister föreligger i andra företag som bedrivs eller har bedrivits av företagets företrädare (jfr Handledning för skattebetalning 2004 avsnitt 4.3.2.9).

text: Vid bedömningen av vad som är betalnings- eller redovisningsbrist i en utsträckning som inte är obetydlig kan ledning hämtas från tillämpningen av bestämmelsen i

text: 4 kap. 13 § 5

text: SBL. Se Handledning för skattebetalning 2004 avsnitt 4.3.2.5. När det gäller redovisning i skattedeklaration på grund av särskilda skäl är det dock inte, såsom tidigare framhållits ovan i avsnitt 4, fråga om ett fråntagande av någon rättighet, vilket är fallet vid återkallelse av F-skattsedel.

text: Omständigheter som tyder på en förhöjd risk för skatteundandragande

text: 10 kap. 11 § första stycket 2

text: SBL föreligger om det efter företagen fördjupad utredning föreligger omständigheter som tyder på en förhöjd risk för skatteundandragande.

text: Omständigheter som efter företagen utredning innebär att det föreligger en förhöjd risk för skatteundandragande kan t.ex. förekomma avseende företag som är verksamma inom kända s.k. riskbranscher (se t.ex. Kommissionens rapport KOM(2004) 260 slutlig avsnitten 5.1.2.1 och 6.2.1.4, samt RSV Rapport 2002:2 avsnitt 6.5.3). I de fall det föreligger sådana omständigheter får det anses särskilt angeläget att kontrollera att mervärdesskatt redovisas och betalas på rätt sätt. För att en kontroll av dessa företag ska bli effektiv måste den kunna ske på ett så tidigt stadium som möjligt. Redovisning i självdeklaration ger därför en alltför lång period under vilken Skatteverket inte har någon möjlighet att kontrollera redovisning och betalning av mervärdesskatt.

text: Om företagen efterkontroll utvisar att det inte föreligger någon förhöjd risk för skatteundandragande får redovisning ske i självdeklarationen, allt under förutsättning att bestämmelsen i

text: 10 kap. 31 §

text: SBL är tillämplig. En sådan ändring till redovisning i självdeklaration ska gälla från ett beskattningsårs ingång.

text: Omständigheter som tyder på att företaget är ett s.k. skenföretag

text: 10 kap. 11 § första stycket 2

text: SBL föreligger om det efter företagen fördjupad utredning föreligger omständigheter som tyder på att företaget är ett s.k. skenföretag.

text: En viktig åtgärd för att uppfylla de åtaganden Sverige har gentemot andra medlemsländer och Kommissionen, vad gäller aktivt bekämpande av bedrägerier på mervärdesskatteområdet, är att förhindra att skenföretag (s.k. missing trader) överhuvudtaget kommer in i mervärdesskattessystemet. I de fall de redan är registrerade till mervärdesskatt är det av yttersta vikt att de upptäcks så snabbt som möjligt.

text: Det får därför anses särskilt angeläget att kontrollera att mervärdesskatt redovisas och betalas på rätt sätt i de fall en fördjupad kontroll avseende ett visst företag utvisar att det föreligger sådana omständigheter som tyder på att företaget kan vara ett s.k. skenföretag. För att en sådan kontroll ska bli effektiv måste den kunna ske på ett så tidigt stadium som möjligt. Redovisning i självdeklaration ger därför dessa företagare en alltför lång period under vilken Skatteverket inte har någon möjlighet att kontrollera deras redovisning och betalning av mervärdesskatt.

text: Om företagen efterkontroll utvisar att företaget inte är ett s.k. skenföretag får redovisning ske i självdeklarationen, allt under förutsättning att bestämmelsen i

text: 10 kap. 31 §

text: 4.2 Sannolikt att beskattningsunderlagen kommer att överstiga en miljon kr

text: Bestämmelsen i

text: 10 kap. 31 §

text: SBL om var mervärdesskatten ska redovisas, skattedeklaration eller självdeklaration, grundar sig på den skattskyldiges beräknade uppgifter om beskattningsunderlagen men är också förenad med en anmälningsskyldighet i de fall de faktiska förhållandena inte överensstämmer med de uppgifter som finns registrerade hos Skatteverket.

text: Anmälningsskyldigheten i

text: 3 kap. 3 §

text: SBL innebär att så snart förändrade förhållanden av något slag, t.ex. oförutsedd försäljningsuppgång, medför att beskattningsunderlagen kan beräknas överstiga en miljon kr ska detta anmälas till Skatteverket och redovisningen ske i skattedeklaration. Anmälan ska också ske skyndsamt, dvs. inom två veckor från det att ändringen inträffade. Den skattskyldige måste således löpande göra beräkningar och hålla reda på hur stora beskattningsunderlagen är eller kan beräknas bli under året.

text: I de fall den skattskyldige eller personer som företräder denne under tidigare beskattningsår har brustit i sin anmälningsskyldighet, dvs. verksamheten tidigare beskattningsår har bedrivits så att miljongränsen överskridits utan att någon anmälan om detta har gjorts så får det anses föreligga särskilda skäl för redovisning i skattedeklaration enligt

text: 10 kap. 11 § första stycket 2

text: SBL. Detta förutsätter dock att Skatteverket, efter företagen utredning, även finner att det är sannolikt att verksamheten under innevarande beskattningsår kommer att bedrivas i sådan omfattning att beskattningsunderlagen kommer att överstiga en miljon. Avseende begreppet "sannolikt" kan hänvisning ske till Handledning för mervärdesskatteförfarandet 2004 avsnitt 7.5.

text: Skatteverket kan på detta sätt också finna att det föreligger särskilda skäl för redovisning i skattedeklaration enligt

text: 10 kap. 11 § första stycket 2

text: SBL i samband med utredning av inkommen Skatte- och avgiftsanmälan. Det kan efter företagen utredning t.ex. framkomma sådana uppgifter om verksamheten som sammantaget med övriga uppgifter i anmälan gör att det förefaller sannolikt att beskattningsunderlagen kommer att överstiga en miljon kr.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 624948-10/111

title: Arbetsgivaravgifter när beskattning enligt SINK och A-SINK ändras till beskattning enligt IL och omvänt

text: Nytt: 2016-05-05

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Ändrad beskattning från SINK och A-SINK till IL eller omvänt kan påverka arbetsgivaravgifterna, dnr.

text: 131 178827-16/111

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att när det i efterhand konstateras att en ersättning inte längre är avgiftsfri pga. att inkomstbeskattningen ändras från SINK eller A-SINK till beskattning enligt IL, så ska arbetsgivaravgifter betalas av den som betalat eller gett ut ersättning för arbetet. Det kan exempelvis gälla kostnadsersättningar för logi, resor etc. Detta kan bli aktuellt då mottagaren av ersättning begär att få bli beskattad enligt IL istället för enligt SINK eller A-SINK.

text: Det omvända förhållandet kan även uppstå, dvs. att en ersättning blir avgiftsfri och då leda till återbetalning av arbetsgivaravgifter. Detta kan inträffa då det visar sig att en inkomst ska beskattas enligt SINK eller A-SINK istället för enligt IL samt att ersättningen återfinns bland någon av de uppräknade avgiftsfria inkomsterna i SAL.

text: Denna skrivelse ersätter Skatteverkets ställningstagande 2005-05-19, Arbetsgivaravgifter när beskattning enligt SINK ändras till beskattning enligt IL och omvänt (dnr

text: 130 274291-05/111

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: En polsk anställd som arbetat i Sverige för svensk arbetsgivare i fyra månader, har fått ett SINK-beslut. Han har förutom lön fått en bostadsförmån från sin arbetsgivare. Arbetsgivaren har inte betalat några arbetsgivaravgifter på värdet av bostadsförmånen. Detta i enlighet med

text: 2 kap. 12 § 2 socialavgiftslagen

text: ), SAL, jämfört med

text: 6 § 2

text: lag om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (

text: ), SINK. I samband med taxeringen begär den anställde att bli beskattad enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: 2 kap. 12 § 2

text: SAL är då inte längre tillämplig, vilket medför att bostadsförmånen är avgiftspliktig enligt

text: 2 kap. 10 §

text: SAL. Ska arbetsgivaren påföras avgifter i efterhand? Något intygande om att den anställde tillhör annat lands socialförsäkring på blankett E 101/A1 finns inte. Det finns inte heller något som talar för att mottagaren av ersättning är försäkrad i annat land. Motsvarande situation kan uppkomma beträffande t.ex. traktamentsersättning som ryms inom schablonen, när en utomlands bosatt anställd som ursprungligen beskattats enligt IL, i stället beskattas enligt SINK.

text: En utomlands bosatt artist som arbetat i Sverige för svensk arbetsgivare har fått ersättning för nödvändig resa, förmån av kost och logi i samband med inkomsternas förvärvande. Enligt

text: 8 § 5 lagen (1991:591)

text: om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., A-SINK, undantas dessa ersättningar från beskattning. I samband med taxeringen begär artisten att han istället ska beskattas enligt IL. Från och med den 1 januari 2010 infördes en skyldighet att betala arbetsgivaravgifter på ersättningar som betalas ut enligt A-SINK. Samtidigt fick utomlands bosatta artister m.fl. möjlighet att begära att beskattas enligt IL, jfr5 a§ A-SINK. Kan det bli aktuellt att utbetalaren påförs avgifter i efterhand? Något intygande om att den anställde tillhör annat lands socialförsäkring på blankett E 101/A1 finns inte. Det finns inte heller något som talar för att mottagaren av ersättning är försäkrad i annat land.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Den som arbetar i Sverige är normalt omfattad av svensk socialförsäkring och arbetsgivaren/utbetalaren av ersättning för utfört arbete är skyldig att betala arbetsgivaravgifter enligt reglerna i SAL. Undantag från detta gäller när den anställde ska tillhöra ett annat lands socialförsäkring. Detta kan normalt visas genom intyg om tillämplig lagstiftning eller utsändningsintyg. Inom EES-området och gentemot Schweiz är det blankett E 101/A1 som är aktuell. Är det ett land med vilket Sverige har socialförsäkringskonvention finns särskilda utsändningsintyg.

text: När inkomsterna beskattas enligt SINK och A-SINK medges inga avdrag för kostnader som den utomlands bosatte haft i sitt arbete. Exempelvis är traktamentsersättningar skattepliktiga till SINK och underlag för arbetsgivaravgifter enligt 2 kap. 10 och 11 §§ SAL. Undantagna från SINK-skatt är bl.a. förmån av bostad under tillfällig anställning i Sverige och ersättning för resa till och från Sverige vid anställningens början och slut (

text: 6 § 2

text: SINK). Några arbetsgivaravgifter tas inte ut på dessa förmåner, jfr

text: 2 kap. 12 § 2

text: SAL eftersom de är undantagna från SINK-beskattning.

text: Undantag från beskattning enligt A-SINK finns uppräknade i 8 § A-SINK. Där återfinns bl.a. "5. vederlag för nödvändig resa eller transport samt förmån av kost och logi i samband med inkomsternas förvärvande eller för styrkta kostnader härför". Några arbetsgivaravgifter tas inte ut på ersättningar som undantas från skatteplikt enligt 8 § 5 eller 6 A-SINK, jfr

text: 2 kap. 12 § 3

text: SAL.

text: När inkomst beskattas enligt IL är ersättningar för kostnader i arbetet, som exempelvis traktamentsersättningar, undantagna från skatteavdrag om de håller sig inom vissa ramar, jfr

text: 8 kap.

text: 20 §§

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL. Sådana kostnadsersättningar är inte heller underlag för arbetsgivaravgifter, jfr

text: 2 kap. 11 § 1

text: SAL.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 130 274291-05/111