identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 267632-11/1152

nyckelord: Inkomstskatt Mervärdesskatt

title: Beskattning av ersättningar för markintrång m.m.

text: OBS! Denna skrivelse har ersatts av skrivelse 2015-02-17, dnr

text: 131 52594-15/1152

text: Denna skrivelse ersätter skrivelsen 2010-04-14 "Beskattning av ersättningar för marklösen m.m. (dnr

text: 131 314763-10/111

text: Skrivelsen har jämfört med tidigare skrivelse utökats med ytterligare ersättningar som kan utbetalas för markintrång och skador samt kompletterats med ett särskilt avsnitt om upplåtelse av mark för vindkraftverk.

text: Skrivelsen innehåller i avsnitt 1 en redogörelse över beskattningen (inkomstskatt och mervärdesskatt) av olika ersättningar från myndigheter och företag för markintrång och skador i samband därmed. Kännetecknande är här att marken kan ianspråktas eller sker med stöd av lag (

text: expropriationslagen

text: väglagen

text: , lagen om byggande av järnväg,

text: ledningsrättslagen

text: minerallagen

text: m.fl.). I avsnitt 2 finns en motsvarande redogörelse avseende ersättningar vid frivilliga upplåtelser av mark för vindkraftverk.

text: Avsnitt 1.3 och framåt behandlar inkomstbeskattningen av uppräknade ersättningar förutom där det särskilt angivits att skrivningen avser mervärdesskatt.

text: 1. Försäljning och upplåtelse av mark för vägar, järnvägar, ledningar, naturskydd, gruvor, energitorvtäkter m.m.

text: 1. 1. Allmänt om ersättningsregler

text: Vid ianspråktagande av mark för vägar, järnvägar, naturskydd, ledningar, gruvor. energitorvtäkter m.m. ersätts fastighetsägare och andra berörda parter enligt reglerna i främst

text: expropriationslagen (1972:719)

text: men även exempelvis enligt 31 och

text: 32 kap.

text: i

text: miljöbalken (1998:808)

text: och vid gruvdrift

text: 7 kap.

text: i

text: minerallagen (1991:45)

text: . Även när ingen expropriering sker är grunden för ersättningarna samma. Av

text: 4 kap.

text: och

text: 2 §§

text: expropriationslagen

text: framgår att

text: för fastighet som exproprieras i sin helhet ska - om inga undantag föreligger – betalas löseskilling med belopp motsvarande fastighetens marknadsvärde

text: exproprieras del av fastighet ska intrångsersättning betalas med belopp som motsvarar den minskning av fastighetens värde som uppkommer genom expropriationen

text: därutöver ska ytterligare löseskilling respektive intrångsersättning betalas med 25 % av marknadsvärdet respektive marknadsvärdeminskningen (SFS 2010:832)

text: uppkommer i övrigt skada för ägaren ska även sådan skada ersättas.

text: Lagen skiljer således mellan tre olika typer av ersättningar – löseskilling som avser hel fastighet, intrångsersättning som avser ianspråktagande av del av fastighet och påverkan på restfastighet samt ersättning för övrig skada.

text: 1. 2. Allmänt om skatteregler

text: 1.2.1 Inkomstskatt

text: Vid bedömning av vilka skatteregler som gäller för inkomstbeskattningen av viss ersättning är det viktigt att klargöra om

text: ersättningen avser en privatbostadsfastighet eller näringsfastighet (kapitaltillgång)

text: vilken rättshandling som är grund för ersättningen

text: exakt vad ersättningen avser

text: Med privatbostadsfastighet avses vanligtvis ett småhus som används för ägarens eller närståendes boende. Närmare information finns i Skatteverkets broschyr SKV 379. Om fastigheten inte är en privatbostadsfastighet är den en näringsfastighet. Definitionsreglerna finns i

text: 2 kap.

text: 15 §§

text: inkomstskattelagen

text: (IL).

text: Fastigheter kan tas i anspråk genom ett antal olika rättshandlingar såsom

text: försäljning av hel eller del av fastighet

text: byte av fastighet

text: allframtidsupplåtelse (t.ex. vägrätt, ledningsrätt)

text: överföring av hel eller del av fastighet genom fastighetsreglering enligt

text: 5 kap.

text: fastighetsbildningslagen (1970:988)

text: avstående av mark genom inlösen enligt

text: 8 kap.

text: fastighetsbildningslagen

text: upplåtelse av nyttjanderätt till fastighet på begränsad tid.

text: Rättshandlingar enligt punkt a - e utgör skatterättsligt avyttring av fastighet vilket kapitalvinstbeskattas i inkomstslaget kapital enligt reglerna i

text: 45 kap.

text: IL. Även reglerna för näringsverksamhet kan bli tillämpliga genom återföring av värdeminskningsavdrag, skogsavdrag m.m. Kapitalvinsten och återförda belopp kan under vissa förutsättningar avsättas till ersättningsfond,

text: 31 kap.

text: IL.

text: För att punkt d ska räknas som avyttring krävs att fastighetsregleringen sker helt eller delvis mot kontant ersättning.

text: Upplåtelse av fastighet på begränsad tid enligt punkt f utgör normalt inte avyttring utan beskattas som en inkomst i kapital eller näringsverksamhet beroende på vilken typ av fastighet som upplåts.

text: Med avyttring avses försäljning, byte eller därmed jämförlig överlåtelse av egendom,

text: 44 kap. 3 §

text: IL. När det gäller fastigheter jämställs med avyttring även expropriation, upplåtelse av nyttjanderätt eller servitut på obegränsad tid och marköverföring genom fastighetsreglering eller inlösen, 45 kap. 5 – 6 §§ IL. Det är viktigt att särskilja vilken rättshandling som utgör grund för avyttringen jämte ersättningen eftersom det delvis gäller olika beskattningsregler, bl.a. hur kapitalvinsten räknas fram och vad som kan innefattas i den kapitalvinstgrundande ersättningen.

text: Begreppet intrång som anges i

text: 4 kap. 1 § expropriationslagen

text: är i skattemässigt avseende två olika rättshandlingar.

text: – den ena rättshandlingen är när del av en fastighet säljs, varmed avses att en bit av en fastighet avstyckas och inte längre ingår i stamfastigheten. Skattemässigt benämns detta delavyttring av fastighet och utgör en fastighetsavyttring och ska redovisas som en sådan.

text: – den andra rättshandlingen innebär att fastighetens ägare upplåter nyttjanderätten till en viss del av fastigheten för all framtid. Typexempel är upplåtelse av mark för framdragande av kraftledning och vägrätt för allmän väg. Markägaren äger fortfarande den upplåtna marken, men nyttjandet disponeras av annan. Skattemässigt benämns detta allframtidsupplåtelse och behandlas som en fastighetsavyttring, men är förenad med vissa specialbestämmelser vilket innebär att den måste särskiljas från delavyttring av fastighet.

text: Begreppet intrång kommer därför i den fortsatta framställningen att anges med de skattemässiga begreppen delavyttring eller allframtidsupplåtelse.

text: Av

text: 45 kap. 6 §

text: IL följer att om en fastighetsägare får engångsersättning för allframtidsupplåtelse föreligger en kapitalvinstgrundande avyttring. Med allframtidsupplåtelse avses

text: – att förfoganderätten till fastigheten inskränks för obegränsad tid med stöd av

text: miljöbalken

text: eller på motsvarande sätt med stöd av andra författningar, eller

text: – att nyttjanderätt till eller servitut i fastigheten upplåts för obegränsad tid.

text: Grunden för att engångsersättningar för allframtidsupplåtelser som huvudregel ska kapitalvinstbeskattas är den permanenta inskränkningen i förfoganderätten till en fastighet som fastighetsägaren får vidkännas.

text: En avtalad och bestämd engångsersättning för allframtidsupplåtelse behandlas som en engångsersättning oavsett om själva betalningen sker vid ett eller några tillfällen. Om ersättningen inte är en engångsersättning utan erhålls periodiskt, exempelvis varje år, sker beskattningen i kapital för privatbostadsfastighet och i näringsverksamhet för näringsfastighet.

text: Expropriationslagen

text: innehåller numera en bestämmelse om schabloniserad förhöjd löseskilling och intrångsersättning med 25 %. Ersättningen uppgår således till 125 % av beräknat marknadsvärde eller marknadsvärdeminskningen för fastigheten. Även denna extra ersättning utgör en del av löseskillingen eller intrångsersättningen och behandlas skattemässigt på samma sätt.

text: Vid ianspråktagande av del av fastighet ersätts fastighetsägaren för den beräknade minskningen av fastighetens marknadsvärde som uppkommer med ett påslag om 25 %. Beräkningen påverkas också av i vilken omfattning ianspråktagandet kommer att påverka övrig del av fastigheten (restfastigheten). Härmed avses skador som exempelvis minskad avkastning, försvårad brukning, längre transportsträckor, förfulning, buller osv. Minskningen av värdet på fastigheten beräknas ofta genom en direktuppskattning av varje delintrångspost för sig.

text: Ersättningen kan således avse att täcka ett antal olika skador som medför en värdeminskning på restfastigheten. Vid beskattningen görs åtskillnad mellan s.k. bestående skador, vilka kapitalvinstbeskattas och s.k. tillfälliga skador, vilka beskattas som inkomst av näringsverksamhet eller inkomst av kapital beroende på typ av fastighet. För näringsfastigheter anses bestående skador i allmänhet utgöras av skador i form av en beständig minskning av fastighetens värde på grund av inkomstbortfall eller ökade kostnader.

text: I

text: 8 kap. 22 §

text: IL finns regler som innebär att ersättning för skador på privatbostadsfastighet kan vara skattefri om ersättningen inte anses ingå i ersättningen för avyttrad fastighet. De utgifter som täcks av ersättningen är inte avdragsgilla vid en framtida avyttring. Om ersättningen överstiger kostnaden för att reparera skadan reducerar överstigande del fastighetens anskaffningsutgift vid en framtida avyttring,

text: 45 kap. 26 §

text: IL.

text: Ersättningar kan även utgå för annan egendom som påverkas eller berörs av transaktionen, t.ex. egendom som utgör inventarier eller lager i näringsverksamhet. Ersättningar utbetalas även för olägenheter som medför personliga merkostnader i form av t.ex. nedsmutsning.

text: 1.2.2 Mervärdesskatt

text: Mervärdesskatt ska betalas vid omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktiga och som görs av en person som är näringsidkare. Detta begränsar skattskyldigheten till mervärdesskatt för här omnämnda ersättningar väsentligt, eftersom de fyra kriterierna omsättning, skatteplikt, inom landet och näringsidkare ska vara uppfyllda för varje enskild transaktion.

text: Omsättningsbegreppet innebär att det ska vara fråga om ersättning för en vara eller tjänst. Detta innebär att ersättningar i form av skadestånd inte betraktas som omsättning.

text: Överlåtelse av fastighet är undantagen från mervärdesskatt. Vissa överlåtelser i detta sammanhang är dock skattepliktiga. Detta gäller bl. a. försäljning av växande skog som sker utan samband med överlåtelse av marken.

text: Den som bedriver näringsverksamhet är skattskyldig till mervärdesskatt. Detta innebär att en skogsägare som säljer skog ska betala mervärdesskatt medan en person som äger en privatbostadsfastighet inte betalar mervärdesskatt om omsättningen inte överstiger 30 000 kr.

text: Fortsättningsvis i denna skrivelse lämnas kommentarer avseende mervärdesskatt endast i de fall sådan skatt ska betalas, dvs. när fråga är om skattepliktig omsättning. I övriga fall är det fråga om omsättning som är undantagen från mervärdesskatt eller kompensation/skadestånd som inte utgör omsättning enligt

text: mervärdesskattelagen

text: (ML). Allmän information om mervärdesskatt finns bl. a. i Momsbroschyren, SKV 552.

text: 1. 3 Ersättningar avseende privatbostadsfastigheter

text: Försäljning av hel fastighet

text: Avyttringen av fastigheten sker normalt genom avtal om fastighetsköp (köpekontrakt). Kapitalvinstbeskattningen sker enligt gängse regler för avyttring av fastighet i

text: 45 kap.

text: IL.

text: Försäljning av del av fastighet (delavyttring)

text: Avyttringen av fastighetsdelen sker normalt genom avtal om fastighetsköp (köpekontrakt) eller avtal om fastighetsreglering. Kapitalvinstbeskattning sker enligt reglerna för avyttring av fastighet i

text: 45 kap.

text: IL. Om avyttringen sker genom fastighetsreglering enligt

text: 5 kap.

text: fastighetsbildningslagen

text: där fastighet eller del av fastighet erhålls i byte jämte kontant ersättning sker kapitalvinstbeskattning endast för den del av betalningen som utgörs av pengar. Om den kontanta ersättningen är högst 5000 kr ska kapitalvinsten inte tas upp.

text: Allframtidsupplåtelse av del av fastighet

text: Om det inte är en avtalad och bestämd engångsersättning utan ersättningen erhålls periodiskt, exempelvis varje år, sker beskattningen som inkomst av kapital, 42 kap. 30-31 §§ IL.

text: Upplåtelse av del av fastighet på begränsad tid

text: Ersättning för tidsbegränsade upplåtelser beskattas som inkomst av kapital, 42 kap. 30-31 §§ IL.

text: Mervärdesskatt

text: Försäljning av varor eller tjänster från en privatbostadsfastighet anses som yrkesmässig verksamhet om omsättningen för beskattningsåret överstiger 30 000 kr (

text: 4 kap. 3 §

text: ML). Exempel på här avsedd omsättning av varor är försäljning av virke från fastigheten. Förutom avverkningsrätt är de rättigheter som avses, rätten att ta jord, sten eller liknande produkter från fastigheten. Allmänt gäller att överlåtelse eller upplåtelse av fastighet är undantagen från mervärdesskatt. Se avsnitt 1.2.2.

text: Särskilda ersättningar;

text: Servitut eller nyttjanderätter på obegränsad tid

text: Sådan engångsersättning till fastighetsägaren kapitalvinstbeskattas som ersättning för allframtidsupplåtelse, 45 kap.7 IL. Detta gäller också när ersättning erhålls för att upphäva ett servitut eller nyttjanderätt. Avyttring av byggnad på ofri grund

text: Byggnad på ofri grund är civilrättsligt lös egendom men hänförs skattemässigt till fastighet,

text: 2 kap. 6 §

text: IL. Ersättningen kapitalvinstbeskattas enligt reglerna för avyttring av fastighet i

text: 45 kap.

text: IL.

text: Förlorade byggrätter

text: Om ersättningen avser förlorade byggrätter på den avyttrade marken, eller är ersättning för att mark inte får bebyggas vid sidan om den avyttrade marken, medräknas ersättningen vid kapitalvinstberäkningen för avyttrad fastighet eller fastighetsdel.

text: Förväntningsvärde

text: När ersättning utgår pga. att förväntad framtida användning (ökad nytta/värde) omöjliggörs ingår ersättningen i kapitalvinstberäkningen för avyttrad fastighet/del av fastighet.

text: Byggnad, trädgårdsanläggning, vattenbrunn, staket m.m.

text: Rivning av byggnad

text: Byggnadsskador

text: Om ersättning betalas för byggnader och markanläggningar får denna ses som en del av ersättningen för avyttrad fastighet eller del av fastighet som kapitalvinstbeskattas. Detsamma gäller ersättning för att flytta, riva eller återuppföra byggnad eller anläggning som var belägen på fastigheten.

text: I samband med arbeten på avyttrad del av fastigheten kan det uppkomma skador på byggnader, trädgårdsanläggningar, staket m.m. på behållen fastighetsdel. Ersättning för att reparera sådana skador får anses vara skattefri skadeersättning enligt

text: 8 kap. 22 §

text: IL.

text: Värdeminskningsersättning

text: Sänkt marknadsvärde på restfastighet

text: Immissionsskador

text: Om mark från en fastighet avyttras och fastighetsägaren utöver den ersättningen även får ersättning för en värdenedgång på behållen del av fastigheten ska båda dessa ersättningar kapitalvinstbeskattas som en ersättning för den avyttrade fastighetsdelen, RÅ 1978 1:94.

text: Om värdeminskningsersättning utgår utan samband med avyttring av fastighet är ersättningen en skattefri skadeersättning enligt

text: 8 kap. 22 §

text: IL. Se

text: RÅ 2008 ref 87

text: och Högsta förvaltningsdomstolens dom 2008-12-16 mål nr 3754 — 3755-06. Om sådan skattefri skadeersättning inte använts för att åtgärda eller bota skadan reduceras fastighetens omkostnadsbelopp med ersättningen (Se Skatteverkets skrivelse 2010-10-01, dnr

text: 131 618649-10/111

text: Flyttkostnader

text: Utgifter för flyttning av privat bohag är inte avdragsgillt. En särskilt angiven och avtalad ersättning för flyttkostnader får anses vara skattefri om ersättningen motsvarar fastighetsägarens utgifter för flyttningen. Skattefriheten gäller också om den som ianspråktar fastigheten istället betalar eller tar hand om flyttningen.

text: Pantbrev och lagfartskostnader för ny fastighet

text: Utgifter för pantbrev och lagfartskostnader är avdragsgilla vid en framtida avyttring av den nya fastigheten. Särskild ersättning för täckande av sådana utgifter får anses vara en del av ersättningen för avyttrad fastighet.

text: Personligt lösöre "gardinpengar"

text: En avtalad ersättning för specificerade skador avseende personligt lösöre är skattefri under förutsättning att ersättningen motsvarar verklig ekonomisk skada för fastighetsägaren.

text: Skador på personligt lösöre

text: Olägenheter under byggtiden

text: Om ersättningen avser ökade privata icke avdragsgilla utgifter för nedsmutsning och andra skador på byggnader, bilar, kläder m.m. är ersättningen skattefri.

text: Ersättning för ombudskostnader

text: När fastighetsägaren haft kostnader för ombud vid förhandlingar om skattepliktiga ersättningar är kostnaderna avdragsgilla. Om fastighetsägaren fått särskild ersättning för sina ombudskostnader får avdrag endast ske för den del som inte täcks av ersättningen. Uppräkning av intrångsersättning

text: Uppräkning sker med beaktande av den allmänna prisutvecklingen (indexjustering). Denna särskilda ersättningspost fördelas och beskattas på samma sätt som de ersättningar som ligger till grund för uppräkningen.

text: 1. 4. Ersättningar avseende näringsfastigheter

text: Försäljning av hel fastighet

text: 45 kap.

text: IL men även reglerna för näringsverksamhet kan bli tillämpliga genom återföring av värdeminskningsavdrag, skogsavdrag m.m. Kapitalvinsten och återförda belopp kan under vissa förutsättningar avsättas till ersättningsfond,

text: 31 kap.

text: IL.

text: 45 kap.

text: IL. Även här kan reglerna för näringsverksamhet bli tillämpliga genom återföring av värdeminskningsavdrag, skogsavdrag m.m. Kapitalvinsten och återförda belopp kan under vissa förutsättningar avsättas till ersättningsfond,

text: 31 kap.

text: IL.

text: Om växande skog inte ingår i fastighetsförsäljningen utan säljs som rotpost, avverkningsrätt eller dylikt ska skogsintäkterna redovisas som inkomst av näringsverksamhet.

text: Om avyttringen sker genom fastighetsreglering enligt

text: 5 kap.

text: fastighetsbildningslagen

text: där annan eller del av fastighet erhålls i byte jämte kontant ersättning sker kapitalvinstbeskattning endast för den del som betalningen utgörs av pengar. Om den kontanta ersättningen är högst 5000 kr ska kapitalvinsten inte tas upp.

text: Mervärdesskatt : Skatteplikt föreligger för omsättning av växande skog utan samband med överlåtelse av marken. Detsamma gäller försäljning av avverkningsrätt (

text: 3 kap. 3 §

text: ML). Skattskyldig är den i vars namn försäljningen sker.

text: Engångsersättning för upplåtelse på obegränsad tid av nyttjanderätt, servitut eller annan inskränkning i förfoganderätten till fastigheten kapitalvinstbeskattas som avyttring av fastighet. Typexempel på nyttjanderätter är vägrätt och ledningsrätt. Även här kan reglerna om näringsverksamhet bli tillämpliga genom återföring av värdeminskningsavdrag, skogsavdrag m.m. Kapitalvinsten och återförda belopp kan under vissa förutsättningar avsättas till ersättningsfond,

text: 31 kap.

text: IL

text: Om upplåtelsen avser skogsmark och engångsersättningen inte inkluderar växande skog kan markägaren, när skogen säljs för sig som rotpost, avverkningsrätt eller dylikt, välja att även inräkna ersättningen exklusive mervärdesskatt i engångsersättningen. Detsamma gäller för 60 % av ersättningen för avyttrade skogsprodukter. Förutsättningen för att få tillämpa dessa regler i

text: 45 kap. 8 §

text: IL är att skogsintäkterna ska tas upp till beskattning samma år som engångsersättningen för markupplåtelsen. I annat fall ska skogsintäkterna redovisas som inkomst av näringsverksamhet.

text: Om det inte är en avtalad och bestämd engångsersättning för allframtidsupplåtelsen utan ersättningen erhålls periodiskt, exempelvis varje år, sker beskattningen som inkomst av näringsverksamhet.

text: Mervärdesskatt :

text: Yrkesmässighet föreligger för försäljning av skogsprodukter, upplåtelse av avverkningsrätt eller liknande rättigheter där inkomsten inkomstskattemässigt behandlas som en engångsersättning för allframtidsupplåtelse (

text: 4 kap. 1 §

text: ML och

text: 4 kap. 3 §

text: ML). Skatteplikt föreligger enligt 3 kap. 1 § eller 3 kap. 3 § ML. Detta innebär att mervärdesbeskattning avseende avverkningsrätt/skogsprodukter ska ske även om beskattningen inkomstskattemässigt sker under inkomst av kapital.

text: Om ersättningar för allframtidsupplåtelser således utbetalas och någon del av denna ersättning avser värdet av skogsprodukter eller skog avsedd för avverkning, ska den del som avser detta anses som en till mervärdesskatt skattepliktig omsättning. Vid beräkning av beskattningsunderlaget för mervärdesskatt ska delningsprincipen tillämpas som huvudregel. En transaktion för vilken gemensam ersättning tas ut för flera från varandra klart avskiljbara prestationer ska delas upp, om någon eller några av prestationerna är skattepliktiga medan andra är skattefria. Om beskattningsunderlaget inte kan fastställas ska detta bestämmas genom uppdelning efter skälig grund enligt

text: 7 kap. 7 §

text: ML.

text: Ersättning för tidsbegränsade upplåtelser beskattas som inkomst av näringsverksamhet.

text: Mervärdesskatt :

text: Från skatteplikt undantas enligt

text: 3 kap. 2 §

text: ML omsättning av fastigheter, överlåtelse och upplåtelse av arrenden, hyresrätter, bostadsrätter, tomträtter, servitutsrätter och andra rättigheter till fastighet med de begränsningar som framgår av

text: 3 kap. 3 §

text: ML, som blir tillämplig när det gäller omsättning av växande skog, odling eller annan växtlighet utan samband med överlåtelse av marken. Skatteplikt gäller även för upplåtelse och överlåtelse av rätt till jordbruksarrende, avverkningsrätt och annan jämförlig rättighet, rätt att ta jord, sten eller andra naturprodukter samt rätt till jakt, fiske eller bete.

text: Särskilda ersättningar

text: Avyttring av byggnad på ofri grund

text: Byggnad på ofri grund är civilrättsligt lös egendom, men hänförs skattemässigt till fastighet,

text: 2 kap. 6 §

text: 45 kap.

text: IL.

text: Förlorade byggrätter

text: Förväntningsvärde När ersättning utgår pga. att förväntad framtida användning (ökad nytta/värde) omöjliggörs ingår ersättningen i kapitalvinstberäkningen för avyttrad fastighet/del av fastighet.

text: Byggnad och markanläggning

text: Skador på byggnader och markanläggningar

text: Rivning av byggnad

text: Om ersättning betalas för byggnader och markanläggningar får denna ses som en del av ersättningen för avyttrad fastighet eller del av fastighet vilket kapitalvinstbeskattas. Detsamma gäller ersättning för att flytta, riva eller återuppföra byggnad eller anläggning som var belägen på fastigheten. Avsättning kan under vissa förutsättningar ske till ersättningsfond,

text: 31 kap.

text: IL.

text: I samband med anläggningsarbeten på avyttrad del av en fastighet kan det uppkomma skador på vägar, diken m.m. på behållen fastighetsdel. Ersättning för att reparera dylika skador beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet eftersom reparationskostnaderna är avdragsgilla i näringsverksamheten. Ersättningen kan under vissa förutsättningar avsättas till ersättningsfond,

text: 31 kap.

text: IL.

text: Flyttning av stängsel och andra markinventarier

text: Utgifter för att flytta stängsel är avdragsgilla i näringsverksamheten. Ersättningen är därför skattepliktig i verksamheten.

text: Andra näringstillgångar

text: Ersättning för egendom som måste flyttas eller som blir onyttig, t.ex. jordhögar, maskiner, virke, mm. beskattas som inkomst av näringsverksamhet.

text: Värdeminskningsersättning

text: Sänkt marknadsvärde på restfastighet

text: Immissionsskador

text: Försvårad brukning

text: Bestående skördedepression

text: Ökad ställtid

text: Ökad dubbelspridning

text: Förlängt ägoavstånd

text: Passage av väg

text: Fältkantverkan

text: Försvårad betesdrift

text: Ökat stängselbehov

text: Jaktvärde – en bestående minskning av fastighetens jaktvärde Förlängd drivningsväg

text: Ökade kostnader för drift- och underhåll av enskilda vägar

text: Framtida storm och torkskador på skog

text: Fastighetsägaren kan utöver ersättning för avyttrad mark erhålla ersättningar för försämrade möjligheter att använda behållen del av fastigheten vilket också kan medföra minskade inkomster eller ökade utgifter för verksamheten. Se uppräkningen av ersättningar ovan. Sådana ersättningar som avser en bestående värdenedgång på restfastigheten kapitalvinstbeskattas tillsammans med ersättningen för den avyttrade fastighetsdelen.

text: Om mark ianspråktas på en näringsfastighet kan i vissa situationer även närliggande näringsfastigheter påverkas negativt. Ersättning för en bestående värdenedgång eller annan skada på en närliggande näringsfastighet beskattas som inkomst av näringsverksamhet. Detta under förutsättning att det inte har skett en allframtidsupplåtelse eller delavyttring från den närliggande fastigheten.

text: Fördyrade avverknings- och tillvaratagandekostnader för skog

text: Ersättning för bestående fördyring i dessa avseenden hänförs till ersättning för markavyttring och kapitalvinstbeskattas. Om ersättningen avser tillfälliga olägenheter, t.ex. under den tid byggnationen pågår, är ersättningen skattepliktig i näringsverksamheten.

text: För tidig avverkning

text: Ersättningen avser normalt förlorade skogsintäkter genom att ej färdigvuxen skog avverkas på ianspråktagen mark. Om den växande skogen medföljer och ingår i fastighetsavyttringen anses ersättningen för förtidig avverkning utgöra en del av ersättningen för fastigheten/fastighetsdelen (kapitalvinstbeskattning).

text: Om markägaren däremot säljer skogen för sig genom exempelvis en avverkningsrätt är ersättningen för avverkningsrätten skattepliktig i näringsverksamheten och detta gäller då även den ersättning som erhålls för förtidig avverkning. Om det är fråga om allframtidsupplåtelse och ersättningen erhålls under samma år som markupplåtelsen, får ersättningen om fastighetsägaren så önskar behandlas som en del av ersättningen för markupplåtelsen (kapitalvinstbeskattning). Se också punkt "Allframtidsupplåtelse av del av fastighet".

text: Mervärdesskatt: Ersättningen är att betrakta som skadestånd som inte omfattas av mervärdesskatt om den inte avser avyttrad skog.

text: Konjunkturförlust pga. avverkning under lågkonjunktur

text: Se ovan angående "För tidig avverkning".

text: Förlorat husbehovsvirke

text: Ersättning som utbetalas pga. att fastighetsägaren förlorar möjligheten att tillgodogöra sig husbehovsvirke hänförs till ersättningen för avyttrad mark

text: Olägenheter under byggtiden

text: Förlust i affärsrörelse

text: Anpassningsersättning

text: Stilleståndskostnader

text: Förlust i täktverksamhet

text: Ommätning av EU-karta

text: Förstörd gröda

text: Ersättning som avser förlorade intäkter eller ökade kostnader i näringsverksamhet under begränsad tid beskattas som inkomst av näringsverksamhet. Detsamma gäller ersättning utan samband med markavyttring.

text: Förlorat EU-stöd o dyl.

text: Om ersättningen avser en specifik förlorad intäkt i näringsverksamheten är ersättningen skattepliktig i näringsverksamheten. Är ersättningen dock en allmän post som uttryck för att fastigheten för all framtid gått ner i värde pga. förlorade stöd, ska ersättningen hänföras till ersättningen för avyttrad mark.

text: Ersättning för förlorat arrende

text: Om ägaren till näringsfastigheten ersätts för en förlorad arrendeinkomst under viss tid är ersättningen en inkomst i näringsverksamheten.

text: Intrång i arrendators arrenderätt

text: Om en arrendator, för vilken arrendet är avdragsgillt i näringsverksamheten, får ersättning för inskränkning i nyttjandet av den arrenderade egendomen är ersättningen skattepliktig i näringsverksamheten. Det kan gälla försvårad brukning, fältkantverkan, ökat stängselbehov m.m.

text: Mervärdesskatt : Om det är någon annan än fastighetsägaren som ersätter arrendatorn för inskränkning i arrendet är ersättningen att se som kompensation/skadestånd som inte utgör omsättning enligt ML, och ersättningen omfattas då inte av tillämpningsområdet för mervärdesskatt. Om däremot regleringen sker mellan fastighetsägaren och arrendatorn ska återbetalt arrende ses som en prisnedsättning som medför att fastighetsägarens utgående skatt ska reduceras och arrendatorns ingående skatt ska minskas med motsvarande belopp.

text: Kvarstående arrendeavgälder

text: Om en arrendator kompenseras för den del av en arrendekostnad som avser ianspråktagen areal ska erhållen ersättning redovisas som en inkomst i näringsverksamheten.

text: Mervärdesskatt : Beroende av vem som betalar och hur arrendeavtalet ser ut. Se ovan .

text: Flyttkostnader för verksamheten, inventarier, lager m.m.

text: Flyttkostnaderna är normalt avdragsgilla i näringsverksamhet vilket medför att ersättningen är skattepliktig i näringsverksamheten. Pantbrev och lagfartskostnader

text: Det förekommer att det utöver avtalad köpeskilling/ersättning för en fastighet betalas en ersättning/kompensation för pantbrevs- och lagfartskostnader som säljaren kommer att åsamkas när en ny näringsfastighet anskaffas. Utgifter för pantbrev är avdragsgilla i näringsverksamheten vilket innebär att om särskild ersättning erhållits för att täcka dessa utgifter, så är ersättningen en inkomst i näringsverksamheten. Utgifter för lagfart är däremot inte direkt avdragsgilla i näringsverksamheten utan inräknas i den nya fastighetens anskaffningsutgift. Sådan ersättning får därför ses som en del av ersättningen för den avyttrade fastigheten vilket kapitalvinstbeskattas.

text: Ersättning för ombudskostnader

text: Vanligt är att markägaren anlitat ombud vid förhandlingar om avtal och ersättningar där vissa ersättningar ska kapitalvinstbeskattas och andra redovisas som inkomst av näringsverksamhet. Markägarens ombudskostnader och eventuell ersättning för ombudskostnader fördelas och redovisas i kapitalvinstberäkningen och näringsverksamheten efter hur övriga ersättningar beskattas.

text: Uppräkning av intrångsersättning

text: Särskilt om naturskydd;

text: Naturreservat

text: Bildande av naturreservat enligt

text: 7 kap.

text: miljöbalken

text: (MB) medför vanligtvis att marken köps av staten. Ersättningen kapitalvinstbeskattas enligt vad som beskrivs under punkterna försäljning av hel eller del av fastighet. Om bildandet istället medför en allframtidsupplåtelse av mark kapitalvinstbeskattas intrångsersättningen. Se punkt allframtidsupplåtelse av del av fastighet.

text: Biotopskyddsområde

text: Biotopskydd enligt

text: 7 kap.

text: MB innebär en evig inskränkning i ägarens förfoganderätt över marken. Intrångsersättningen kapitalvinstbeskattas. Se punkt allframtidsupplåtelse av del av fastighet.

text: Naturvårdsavtal

text: Naturvårdsavtal är ett civilrättsligt avtal mellan staten och markägare som gäller under begränsad tid. Ersättningen beskattas som inkomst av näringsverksamhet. Se punkt upplåtelse av del av fastighet på begränsad tid.

text: Särskilt om gruvdrift

text: Prospekteringsskador

text: Vid undersökningsarbeten efter mineralfyndigheter erhåller markägaren ersättning för de skador och intrång som arbetena medför. Det kan vara fråga om skador på skog, vägar och mark men även störningar i den näringsverksamhet som fastighetsägaren eller rättighetsinnehavare bedriver på fastigheten. Sådan skadeersättning, utan samband med avyttring av mark, utgör inkomst av näringsverksamhet.

text: Mervärdesskatt : Ersättningen är att betrakta som skadestånd som inte omfattas av mervärdesskatt om den inte avser avyttrad skog.

text: Försäljning och inlösen av fastighet

text: Försäljning eller inlösen av hel eller del av fastighet utgör avyttring av fastighet vilket kapitalvinstbeskattas. Se inledande punkter i avsnitt 1.4.

text: Mervärdesskatt : Skatteplikt föreligger för omsättning av växande skog utan samband med överlåtelse av marken (3kap.

text: 3 §

text: ML). Se avsnitt 1.4.

text: Upplåtelse av fastighet för gruvdrift

text: Ersättning för upplåtelse av del av fastighet på obegränsad tid kapitalvinstbeskattas. Se inledande punkter i avsnitt 1.4.

text: Mervärdesskatt : Ersättning för upplåtelse av mark på näringsfastighet utgör omsättning som är undantagen från mervärdesskatt. Ersättning för t.ex.växande skog är dock skattepliktig (

text: 3 kap. 3 §

text: ML). Däremot omfattas inte mineralersättning enligt

text: minerallagen

text: av mervärdesskatt. Se även avsnitt 1.4 om upplåtelse av del av fastighet.

text: Minskning av marknadsvärde

text: Om gruvdrift bedrivs på en fastighet kan i vissa situationer även närliggande näringsfastigheters marknadsvärde påverkas negativt. Ersättning för en bestående värdenedgång eller annan skada på en närliggande näringsfastighet beskattas som inkomst av näringsverksamhet. Detta under förutsättning att det inte skett en delavyttring eller allframtidsupplåtelse av den närliggande fastigheten.

text: Mineralersättning

text: Vid bearbetning (utvinning) ska koncessionsinnehavaren enligt

text: 7 kap. 7 § minerallagen

text: betala en årlig mineralersättning till de fastighetsägare vars mark ligger inom koncessionsområdet. Ersättningen är beroende av mängden och värdet av de mineraler som utvunnits under året. Denna årliga mineralersättning är att betrakta som en löpande avkastning av näringsfastigheten och beskattas därmed som inkomst av näringsverksamhet.

text: Särskilt om energitorvbrytning

text: Torv för energiändamål ägs av staten och koncession ges till producenten på viss tid enligt 11 § i lag om vissa torvfyndigheter (

text: ). För ersättning till fastighetsägaren och andra berörda parter gäller

text: expropriationslagens

text: bestämmelser. Vad gäller beskattningen av ersättningarna, se punkt gruvdrift och vad som i övrigt anges i avsnitt 1.4.

text: Ersättning för producerad torv

text: Årliga ersättningar för den torv som utvinns är att betrakta som en löpande avkastning av näringsfastigheten och beskattas därmed som inkomst av näringsverksamhet.

text: 2. Försäljning och upplåtelse av mark för vindkraft.

text: Arrende (upplåtelse) av mark för vindkraftverk sker genom en frivillig överenskommelse mellan markägaren och vindkraftföretaget/projektören. Reglerna om anläggningsarrende i

text: 11 kap.

text: Jordabalken (1970:994)

text: är tillämpliga. Enligt 2 § ska arrendetiden vara bestämd och ett anläggningsarrende kan inte vara längre än 50 år (

text: 7 kap. 5 §

text: JB).

text: Den ersättning som markägaren erhåller och storleken av ersättningen bestäms helt och hållet mellan parterna.

text: Genom att upplåtelsen av marken sker på begränsad tid ska arrendeersättningen vid inkomstbeskattningen redovisas i inkomstslaget näringsverksamhet eller i inkomstslaget kapital beroende på om fastigheten är en näringsfastighet eller privatbostadsfastighet. Kapitalvinstbeskattning är inte aktuellt.

text: Vid köp av mark för anläggning av vindkraftverk kapitalvinstbeskattas säljaren. Se vidare i inledande punkter i avsnitt 1.3 respektive 1.4.

text: Mervärdesskatt : Mervärdesskattemässigt föreligger ingen skillnad om överlåtelse eller upplåtelse av mark sker under tvångsliknande former med stöd av t.ex.

text: expropriationslagen

text: eller genom frivilliga överenskommelser. Se avsnitt 1.2.2.

text: Ersättning för upplåtelse av mark för vindkraftverk

text: Ersättning för väg- och ledningsdragning

text: Ersättning (arrendeavgiften) för upplåtelse av mark på en näringsfastighet beskattas som inkomst av näringsverksamhet. Detta gäller oavsett om ersättningen erhålls som engångsersättning eller som en årlig ersättning under arrendetiden.

text: Detsamma gäller om ersättningen är fast eller rörlig i förhållande till antalet vindkraftverk, producerad kilowatt timme eller markytans storlek.

text: Om arrendet utbetalas som en engångsersättning ska inkomsten periodiseras under arrendeavtalets löptid.

text: Mervärdesskatt : Ersättning för upplåtelse av mark på näringsfastighet för vindkraftverk, vägar och ledningar utgör omsättning som är undantagen från mervärdesskatt. Ersättning för bl.a.växande skog är dock skattepliktig.

text: Ersättning för förtidig avverkning

text: Ersättningen avser normalt förlorade skogsintäkter genom att skogen avverkas på upplåten mark trots att den inte är färdigvuxen.

text: Ersättningen beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet.

text: Ersättning för vindupptagningsområde

text: Ersättningen utgör inkomst av näringsverksamhet om ersättningen är hänförlig till en näringsfastighet inom vindupptagningsområdet. Det kan förekomma att även en privatbostadsfastighet omfattas av vindupptagningsområdet. Ersättningen i denna del redovisas i inkomstslaget kapital.

text: Fastighetsskatt

text: Vindkraftverk på arrenderad mark delas upp i två taxeringsenheter, en för marken och en för själva vindkraftverket. Ägs både mark och vindkraftverk av samma ägare bildas endast en taxeringsenhet.

text: Fastighetsskatten är 0,5 % av taxeringsvärdet för tomt till vindkraftverk om tomten är en egen taxeringsenhet. För själva vindkraftverket är fastighetsskatten 0,2 % av taxeringsvärdet. Om vindkraftverket och tomten är en och samma taxeringsenhet är fastighetsskatten 0,2 %. Om fastighetens ägare får ersättning för att han ska betala fastighetsskatt för tomtmarken är ersättningen skattepliktig som inkomst av näringsverksamhet. Fastighetsskatt som belöper på en näringsfastighet är avdragsgill för fastighetsägaren.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 267682-06/111

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Möjlighet att godkännas både som upplagshavare och som skattebefriad förbrukare

org: skv

text: Nytt: 2024-05-28

type: stycke

text: Detta ställningstagande gäller för förhållanden som avser tid före den 13 februari 2023 då lagen (

text: ) om alkoholskatt ersattes av en ny lag och bestämmelserna i lagen (

text: ) om skatt på energi, LSE, flyttades.

text: Från och med den 13 februari 2023 gäller nedanstående ställningstaganden. Den rättsliga bedömningen är fortsatt densamma.

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Ett företag kan vara godkänt både som upplagshavare och som skattebefriad förbrukare.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Företag som bedriver sin verksamhet på olika platser har ansökt om att godkännas både som upplagshavare och som skattebefriad förbrukare. De skulle på så sätt inte behöva ha godkända skatteupplag på samtliga platser där de hanterar skattepliktiga varor för att kunna ta emot dem utan att skatt ska utgå.

text: Fråga har i anledning av detta uppkommit om det enligt lagen (

text: ) om alkoholskatt (LAS) respektive lagen (

text: ) om skatt på energi (LSE) är möjligt att godkänna ett företag både som upplagshavare och som skattebefriad förbrukare.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 9 § första stycket

text: LAS får som upplagshavare godkännas den som

text: 1. i Sverige avser att yrkesmässigt tillverka eller bearbeta skattepliktiga varor,

text: 2. avser att för yrkesmässig försäljning till näringsidkare ta emot skattepliktiga varor från ett annat EG-land eller från en annan upplagshavare i Sverige,

text: 3. avser att för yrkesmässig försäljning till näringsidkare inom EG importera skattepliktiga varor från tredje land,

text: 4. avser att yrkesmässigt i större omfattning lagra skattepliktiga varor, eller

text: 5. avser att bedriva verksamhet i exportbutik enligt lagen (

text: ) om exportbutiker,

text: om han disponerar över ett utrymme som kan godkännas som skatteupplag och han med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt är lämplig som upplagshavare.

text: Enligt

text: 31 e § första stycket

text: LAS får som skattebefriad förbrukare godkännas den som använder alkoholvaror för ändamål som anges i 32 § första stycket 7 om han med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt är lämplig.

text: Enligt 4 kap. 3 § första stycket LSE får som upplagshavare godkännas den som i en yrkesmässig verksamhet som bedrivs i Sverige avser att

text: 1. tillverka eller bearbeta bränslen, eller

text: 2. i större omfattning

text: a) hålla bränslen i lager, eller

text: b) återförsälja eller förbruka metan,

text: Enligt 8 kap. 1 § första stycket LSE får som skattebefriad förbrukare godkännas den som förbrukar bränsle för ändamål som anges i 6 a kap. 1 § 1-5, 8, 10 eller 12 om han med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt är lämplig.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: I samband med att reglerna om skattebefriade förbrukare infördes (

text: prop. 2000/01:118

text: ) gjordes inga uttalanden om den situationen att ett företag ansöker om godkännande både som upplagshavare och som skattebefriad förbrukare.

text: Tidigare förarbetsuttalanden tyder på att lagstiftaren tänkt sig att ett företag ska kunna välja att i olika situationer agera såsom upplagshavare eller i annan egenskap. I

text: prop. 1994/95:56 s. 87

text: uttalas följande.

text: "Om upplagshavaren önskar lagra skattepliktig vara på annat ställe än i ett godkänt skatteupplag är detta naturligtvis möjligt. Detta kan han dock inte göra såsom upplagshavare och det kan inte ske under suspension av skatten."

text: För att Skatteverket ska avslå en ansökan om godkännande som upplagshavare respektive skattebefriad förbrukare med hänvisning till att den som ansöker redan är godkänd som skattebefriad förbrukare respektive upplagshavare krävs stöd i lag för ett sådant beslut. Enligt Skatteverkets uppfattning saknas sådant stöd i såväl LAS som LSE. Det förhållandet att den som ansöker om godkännande som upplagshavare är godkänd som skattebefriad förbrukare utgör således inte grund för att avslå ansökan. Inte heller utgör det förhållandet att den som ansöker om godkännande som skattebefriad förbrukare är godkänd som upplagshavare grund för att avslå en sådan ansökan.

text: Om ett företag godkänns både som upplagshavare och som skattebefriad förbrukare anser Skatteverket att företaget ska ha kännedom om, och ha underlag för kontroll av, i vilken egenskap varor tagits emot. Både i LAS och LSE uppställs krav på lagerbokföring för såväl upplagshavare som skattebefriade förbrukare. Om ett företag godkänts både som upplagshavare och som skattebefriad förbrukare måste således två separata lagerbokföringar föras. Dessutom är bestämmelserna om redovisning av skatt olika utformade för upplagshavare respektive skattebefriade förbrukare.

text: I

text: prop. 2000/01:118

text: uttalas att det bör ställas krav på att det hos en upplagshavare enkelt ska gå att se vilka skattebefriade förbrukare som köper varor hos honom (s. 90). Dessutom är bestämmelserna om redovisning av skatten olika utformad beroende på om varorna tagits emot av en upplagshavare eller en skattebefriad förbrukare. Det ankommer således på upplagshavare som levererar varor till den som godkänts både som upplagshavare och skattebefriad förbrukare att försäkra sig om i vilken egenskap mottagaren tar emot varorna.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 268979-10/111

status: gällande

title: Beskattning och PGI för socialförsäkringsersättning från EES-land – i detta fall foreldrepenger vid födsel (födselpeng) från Norge

text: Ändring av tidigare ställningstagande

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser sammanfattningsvis att när det betalas ut en socialförsäkringsersättning från annat land vid inkomstbortfall, i detta fall foreldrepenger från Norge, är ersättningen skattepliktig i inkomstslaget tjänst. Har norsk skatt betalats på ersättningen ska dubbelbeskattning undanröjas genom att norsk skatt avräknas från svensk skatt för personer med hemvist i Sverige.

text: När rätten till socialförsäkringsersättning uppstår tillhör personen norsk socialförsäkring såväl enligt bestämmelserna i förordning

text: (EEG) nr 1408/71

text: om social trygghet som i förordning

text: (EG) nr 883/2004

text: om samordning av de sociala trygghetssystemen. Den aktuella ersättningen är därför inte pensionsgrundande i Sverige och några socialavgifter ska inte heller betalas här i landet då unionsrätten begränsar avgiftsskyldigheten.

text: Denna skrivelse ersätter tidigare ställningstagande (Skatteverket 2004-10-21, dnr

text: 130 596585-04/111

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Personer som är bosatta i Sverige kan få olika typer av socialförsäkringsersättningar (t.ex. pension, a-kasseersättning, sjuk- och föräldrapenning) utbetalda från ett annat EES-land på grund av arbete som utförts när den enskilde var omfattad av det utbetalande landets socialförsäkring.En person har fått ersättning i form foreldrepenger vid födsel, ibland kallad födselpeng, utbetald från NAV. NAV är en sammanslagning av norska trygdeetaten och Aetaten, som bl.a. betalar ut ersättningar från norska socialförsäkringen. Personen som tagit emot ersättningen är bosatt i Sverige och har vid utbetalningstillfällena hemvist här enligt det nordiska skatteavtalet. Ersättningen är utbetald till följd av att personen tidigare arbetat i Norge och att personen omfattas av norsk socialförsäkring.

text: Fråga har ställts dels om Sverige kan beskatta ersättningen enligt intern rätt och med hänsyn till gällande nordiska skatteavtal, dels om ersättningen är pensionsgrundande i Sverige och om några socialavgifter ska betalas här. Skatteverket har i ett tidigare ställningstagande tagit upp frågan om beskattning m.m. avseende norsk födselpeng men därefter har ändringar gjorts i det nordiska skatteavtalet.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Inkomstskattelagen

text: – inkomstslaget tjänst

text: En grundläggande förutsättning för att kunna beskatta en utländsk socialförsäkringsersättning är att mottagaren av ersättningen är obegränsat skattskyldig i Sverige, jfr

text: 3 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: Till inkomstslaget tjänst räknas inkomster och utgifter pga. tjänst till den del de inte ska räknas till inkomstslaget näringsverksamhet eller kapital, jfr

text: 10 kap. 1 §

text: IL. Som tjänst behandlas bl.a. rätt till livränta, periodiska understöd eller liknande periodiska inkomster som inte är ersättning för avyttrade tillgångar. I

text: 11 kap. 1 §

text: IL finns huvudregeln för vad som ska tas upp i inkomstslaget tjänst. Löner, arvoden, kostnadsersättningar, pensioner, förmåner och alla andra inkomster som erhålls pga. tjänst ska tas upp som intäkt om inte annat framgår i 11 kap. eller 8 kap. IL.

text: I

text: prop. 1999/2000:2 s. 126

text: kommenteras

text: 11 kap. 1 §

text: IL. Här kan utläsas att inkomstslaget tjänst avgränsas till

text: 10 kap.

text: IL samt att "Inkomstslaget tjänst har genom skattereformen gjorts till ett restinkomstslag som skall omfatta alla ersättningar som kan anses hänförliga till eget arbete eller egen prestation om de inte hör till näringsverksamhet."

text: 3.2 Nordiska skatteavtalet

text: Mellan de nordiska länderna finns ett skattavtal. Avtalet slöts 1996. Avtalet infogades i svensk lag, jfr lag (

text: ) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna.

text: Den 4 april 2008 undertecknades ett protokoll om ändringar i skatteavtalet. Ändringarna tillämpas på inkomster från och med den 1 januari 2009.

text: När det gäller beskattningen av pension, livränta och utbetalning enligt de avtalsslutande staternas sociallagstiftning innebär ändringen i artikel 18.1 i skatteavtalet en övergång från undantagandemetod (exempt) till avräkningsmetoden (credit) när det gäller att undanröja dubbelbeskattning. Detta framgår av artikel V i protokollet från den 4 april 2008.

text: 3.3 Pensionsgrundande inkomst och socialavgifter

text: Inom EES-området har socialförsäkringstillhörigheten hitintills styrts av förordning

text: (EEG) nr 1408/71

text: om social trygghet. De s.k. lagvalsreglerna återfinns i artiklarna

text: . Huvudregeln enligt förordningen är att en person omfattas av lagstiftningen i den stat där han arbetar, oberoende av bosättning och oberoende av var arbetsgivaren finns,

text: artikel 13.2

text: .a). Förordning 1408/71 ersätts från den 1 maj 2010 av förordning

text: (EG) nr 883/2004

text: om samordning av de sociala trygghetssystemen. Enligt

text: artikel 11.2

text: ska "de personer som med anledning av sitt arbete som anställd eller sin verksamhet som egenföretagare erhåller en kontantförmån anses utöva denna verksamhet". Innebörden av detta torde vara att de utbetalda kontantförmånerna från socialförsäkringen i ett medlemsland ska ses som en verksamhet i det landet.

text: Bestämmelserna om pensionsgrundande inkomst (PGI) finns i lagen (

text: ) om inkomstgrundad ålderspension, LIP. En persons PGI fastställs för varje år som personen varit försäkrad här i landet och haft inkomster som är pensionsgrundande, jfr

text: 2 kap. 2 §

text: LIP. Vilka personer som är socialförsäkrade här i landet framgår av

text: socialförsäkringslagen (1999:799)

text: , SofL. Av

text: 1 kap. 4 §

text: SofL framgår bland annat att unionsrätten kan medföra begränsningar i tillämpligheten av bestämmelserna i SofL.

text: Bestämmelserna om uttag av socialavgifter finns i

text: socialavgiftslagen (2000:980)

text: , SAL. Socialavgifter kan tas ut i form av egenavgifter eller arbetsgivaravgifter, jfr

text: 1 kap. 2 §

text: SAL. Unionsrätten inom EU eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller avtal om social trygghet med andra stater kan medföra begränsningar i skyldigheten att betala avgifter här i Sverige, jfr

text: 1 kap. 3 §

text: SAL.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Här är det fråga om en ersättning för inkomstbortfall, som är utbetald från annat lands socialförsäkringslagstiftning. Istället för lön betalas det ut en socialförsäkringsersättning. Skatteverket anser därför att den norska foreldrepengen är skattepliktig i inkomstslaget tjänst, jfr

text: 10 kap. 1 §

text: IL och

text: 11 kap. 1 §

text: IL för den som är obegränsat skattskyldig i Sverige.

text: I det nordiska skatteavtalet regleras fördelningen av beskattningsrätten i

text: artikel 18

text: eftersom det är fråga om utbetalning enligt ett lands sociallagstiftning. Regleringen i artikeln innebär bl.a. att från och med den 1 januari 2009 beskattas ersättningar från norsk socialförsäkring som betalas ut till person med hemvist i Sverige med avräkning för norsk skatt. Den norska socialförsäkringsersättning, här foreldrepeng, som betalas ut från NAV i Norge ska därför beskattas i Sverige när den mottagits av en arbetstagare som är obegränsat skattskyldig med hemvist här i landet. Har norsk skatt betalats på ersättningen ska dubbelbeskattning undanröjas genom att den norska skatten avräknas från den svenska skatten.

text: En av förutsättningarna för att en medlemsstat ska betala ut en socialförsäkringsersättning är att mottagaren är socialförsäkrad i det landet. Eftersom personen tillhör norsk socialförsäkring med avseende på den aktuella ersättningen omfattas personen även av de norska reglerna beträffande ersättningen från försäkringen, jfr artikel 11.2 i förordning 883/2004. Detta medför att ersättningen inte blir pensionsgrundande i Sverige och några socialavgifter ska inte heller betalas här i landet då avgiftsskyldigheten enligt unionsrätten följer socialförsäkringstillhörigheten.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 269254-06/111

title: Utgör Skatteverkets åtgärd att begära indrivning hos Kronofogdemyndigheten enligt 20 kap. skattebetalningslagen (1997:483,SBL) ett överklagbart beslut?

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverkets åtgärder att lämna skattefordran till kronofogdemyndigheten (KFM) för indrivning (restföring), att snabbrestföra skattefordran, att sänka restföringsgränsen samt att underlåta restföring är att betrakta som s.k. partsbesked och är därmed inte överklagbara.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit om Skatteverkets åtgärder att restföra och snabbrestföra skattefordran samt att sänka restföringsgränsen respektive underlåta restföring utgör överklagbara beslut och, om så är fallet, vilken överklagandetid som då gäller.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 22 kap. 1 §

text: SBL får Skatteverkets beslut, utom i vissa i 2 § angivna fall som här saknar intresse, överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Att regeln inte bara omfattar beskattningsbeslut följer av det faktum att det i 2 § särskilt reglerats att beslut om exempelvis skatterevision enligt

text: 14 kap. 7 §

text: SBL inte får överklagas.

text: Av 31 § verksförordningen framgår att det för varje skriftligt beslut av en statlig myndighet ska finnas en handling som bl.a. utvisar dagen för beslutet, beslutets innehåll och vem som har fattat beslutet. Skatteverket har i en skrivelse 2001-12-11, dnr

text: , angående verkets möjlighet att ändra restföringsgränsen för skattekontoskulder, uttalat att verkets skyldighet att restföra eller möjlighet att avvakta med restföring är en åtgärd av administrativ karaktär och inte ett beslut som den skattskyldige kan klaga på.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Den omständigheten att det i

text: 22 kap. 2 §

text: SBL särskilt angetts fyra situationer i vilka överklagande inte får ske, torde inte innebära att alla andra beslut som fattas med tillämpning av SBL är överklagbara. Således meddelar Skatteverket i sin verksamhet en stor mängd beslut som inte får överklagas. I praxis har anammats ett flertal principer som har betydelse vid prövningen av ett besluts överklagbarhet. Beslut som normalt inte får överklagas är följaktligen bl.a. s.k. partsbesked, verkställighetsbeslut, faktiskt handlande och beredningsbeslut.

text: Med partsbesked avses ståndpunkter som en myndighet intar när den företräder det allmänna som part i civilrättsliga och liknande förhållanden. Som exempel kan nämnas beslut att häva ett köp och att kräva betalning för en fordran som inte kan utsökas utan föregående dom. Normalt är det också så att ett partsbesked inte är att betrakta som myndighetsutövning. Ett viktigt skäl härtill är att det vid partsbesked finns andra former av rättsskydd för den enskilde än regler om förvaltningsförfarandet. Den enskilde skyddas i dessa fall genom det civilrättsliga regelsystemet.

text: Skatteverket har att i viss omfattning agera som borgenär avseende fordringar på skatter och avgifter. Skiljelinjen mellan Skatteverkets och KFM:s borgenärsuppgifter är i viss mån flytande. Som huvudregel gäller att Skatteverket ansvarar för tiden fram till dess att ett ärende överlämnas till KFM för indrivning. I vissa fall kan dock Skatteverket agera som borgenär även efter restföringstidpunkten, exempelvis genom beviljande av betalningsanstånd. Vissa uppgifter delas också av myndigheterna. I

text: SOU 2003:97

text: (En kronofogdemyndighet i tiden) finns utförliga redogörelser för Skatteverkets respektive KFM:s borgenärsuppgifter (s. 165 ff resp. 209 ff).

text: Av sidorna 168-169 i ovannämnda SOU framgår att de åtgärder som KFM har behörighet att vidta i sin borgenärsroll främst syftar till att tillgodose det allmännas intresse av att få betalt för sina fordringar och att en övervägande del av KFM:s beslut som företrädare för det allmänna därför är att anse som partsbesked. Här konstateras vidare att i stort sett hela KFM:s handläggning enligt indrivningslagen bör kunna liknas vid partsbesked.

text: I den mån Skatteverkets borgenärsuppgifter ingår som ett led i indrivningsarbetet bör verkets handläggning, i likhet med vad ovan sagts om KFM:s arbete enligt indrivningslagen, i huvudsak kunna betraktas som partsbesked. De uppgifter som Skatteverket utför i denna del omfattas dessutom av bestämmelser i indrivningsförordningen som ju gäller vid indrivning enligt indrivningslagen.

text: I enlighet med vad ovan anförts anser Skatteverket att de beslut som verket meddelar med stöd av

text: 20 kap.

text: SBL, 59 § skattebetalningsförordningen och indrivningsförordningen i tillämpliga delar, är att betrakta som partsbesked. Härav följer att Skatteverkets beslut att restföra och snabbrestföra skattefordran samt att sänka restföringsgränsen respektive underlåta restföring, som huvudregel får anses utgöra partsbesked. Besluten är därmed inte överklagbara.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 26976-16/111

title: Upphävande av flera olika ställningstaganden

text: Följande ställningstaganden ska inte längre tillämpas. Med hänsyn till rättsutvecklingen är innehållet i följande ställningstaganden antingen inte längre aktuellt eller så har de ersatts av texter i Rättslig vägledning.

text: 1994-03-07, dnr

text: , Beträffande beredskapslån i mervärdesskattehänseende

text: 1996-01-16, dnr

text: , Mervärdesskatt vid uthyrning av sjöcontainers

text: 1197-11-06, dnr

text: , Droite de suite

text: 1998-05-08, dnr

text: , Brevsvar avseende överlåtelse av fordran och indrivningstjänst

text: 1998-07-02, dnr

text: , Mässhakar, korkåpor och bårtecken

text: 1998-10-15, dnr

text: , Gruppregistrering enligt

text: 6 a kap.

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML

text: 1998-10-26, dnr

text: , Övergångsersättningar inom idrotten

text: 1998-11-09, dnr

text: , Tillämplig skattesats på gästhamnsavgifter

text: 1999-03-05, dnr

text: , Ingen marginalbeskattning enligt

text: 9 b kap.

text: ML av en egenproducerad deltjänst

text: 1999-04-12, dnr

text: , Moms på drickspengar

text: 1999-06-17, dnr

text: , Arkivverksamhet

text: 1999-12-16, dnr

text: , Musik on-line

text: 1999-12-27, dnr

text: , Ersättning till återförsäljare vid emission av premieobligationer

text: 2000-01-19, dnr

text: , Relationsändringen mellan staten och Svenska kyrkan

text: 2000-02-09, dnr

text: , Skattesats vid utbetalning av royalty

text: 2000-02-16, dnr

text: , Refraktionsanpassningstjänster

text: 2000-04-11, dnr

text: , Angående Jack Vegas och mervärdesskatt

text: 2000-05-10, dnr

text: , Dentaltekniska produkter

text: 2000-06-21, dnr

text: , Pant avseende ny typ av returenheter

text: 2001-01-16, dnr

text: , Skattesatser på personbefordran

text: 2001-11-20, dnr

text: , Mervärdesskatt och bidrag i vissa fall

text: 2002-01-30, dnr

text: , Biblioteksverksamhet

text: 2002-01-11, dnr

text: , Hantering av mervärdesskatt vid s.k. vidarefakturering m.m.

text: 2003-03-21, dnr

text: , Mervärdesskatt – transaktioner mellan huvudkontor och filial i skilda länder

text: 2002-04-04, dnr

text: , Kommuns tillhandahållande av sfi-undervisning

text: 2002-11-25, dnr

text: , Reparationstjänster på bilar från land utanför EG

text: 2004-03-22, dnr

text: 130 4134-04/1152

text: , Mervärdesskatt på varor och tjänster i samband med begravning

text: 2004-03-31, dnr

text: 130 1402-04/1152

text: , Mervärdesskatt på KULM-bidrag samt bidrag inom biodlingsområdet

text: 2004-04-26, dnr

text: 130 322132-04/113

text: , Övergångsproblem vid handel med de nya EU-länderna


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 270838-15/111

nyckelord:
Inkomstskatt
Socialavgifter
Andra ämnesområden

title: Pensionsgrundande inkomst och arbetsgivaravgifter för personer bosatta i Sverige som samtidigt arbetat i två eller flera EES-länder eller Schweiz och som saknar A1-intyg

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket ska tillgodoräkna pensionsgrundande inkomst (PGI) på sådana inkomster som en i Sverige bosatt person tjänat in vid arbete i två eller flera EES-länder eller Schweiz. Detta gäller även om personen saknar A1-intyg. I och med att personen omfattas av svensk socialförsäkring och därför ska tillgodoräknas PGI ska den som utgett ersättningen betala arbetsgivaravgifter i Sverige.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit om en person som bor och arbetar som anställd en väsentlig del i Sverige har rätt till PGI på inkomst av anställning som han eller hon samtidigt under inkomståret tjänat in i annat EES-land eller Schweiz även om Försäkringskassan inte har utfärdat A1-intyg. Fråga är också om arbetsgivaravgifter ska betalas i Sverige på ersättningen?

text: Fråga har även uppkommit om en i Sverige bosatt person som inte arbetar i Sverige men som arbetar som anställd i flera olika medlemsländer för arbetsgivare med säte i olika EES-länder eller Schweiz har rätt till PGI på inkomsterna även om Försäkringskassan inte har utfärdat A1-intyg samt om svenska arbetsgivaravgifter ska betalas på ersättningen?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004

text: om samordning av de sociala trygghetssystemen (förordningen) finns bland annat regler för att säkerställa att en person som är medborgare eller lagligen bosatt i ett EES-land eller Schweiz endast ska tillhöra ett medlemlands socialförsäkringslagstiftning för ett och samma arbete.

text: Huvudregeln finns i

text: artikel 11.3 i förordningen

text: och innebär att en person som arbetar som anställd ska omfattas av lagstiftningen i arbetslandet. I

text: artikel 13 i förordningen

text: finns lagvalsregler för den som normalt arbetar som anställd i två eller flera medlemsländer. Om en person utför en väsentlig del av sitt arbete (25 procent eller mer) i sitt bosättningsland ska denna omfattas av lagstiftningen där han eller hon är bosatt även för det arbete som samtidigt utförs i annat EES-land eller Schweiz. Vidare kan en person, som har flera arbetsgivare med säte i olika EES-länder eller Schweiz utanför det land där den anställde är bosatt, tillhöra bosättningslandets socialförsäkring trots att en väsentlig del av arbetet inte utförs i bosättningslandet,

text: artikel 13

text: 1. b) iv) i förordningen.

text: En person som arbetar som anställd i två eller flera EES-länder eller Schweiz ska informera den institution (i Sverige Försäkringskassan) som utsetts av den behöriga myndigheten i sitt bosättningsland. Den behöriga institutionen i bosättningslandet ska utan dröjsmål fastställa vilken lagstiftning som är tillämplig för den berörda personen,

text: artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 987/2009 av den 16 september 2009

text: om tillämpningsbestämmelser till förordning

text: (EG) nr 883/2004

text: om samordning av de sociala trygghetssystemen (tillämpningsförordningen). När den behöriga institutionen fastställt vilken lands lagstiftning en person ska tillhöra utfärdar den ett A1-intyg.

text: Med begreppet medlemsland avses i detta ställningstagande alla medlemsländerna i EU, EES-länderna Norge, Island och Lichtenstein samt Schweiz.

text: Pensionsgrundande inkomst beräknas av Skatteverket på inkomster som den försäkrade haft och som är pensionsgrundande,

text: 59 kap. 2 § socialförsäkringsbalken (2010:110)

text: , SFB. Försäkrad är den som uppfyller de krav i fråga om bosättning, arbete eller andra omständigheter som avses i 2 § samt gällande krav på försäkringstider,

text: 4 kap. 3 §

text: SFB. Den som arbetar i Sverige är försäkrad för olika arbetsbaserade förmåner, bl.a. för förmåner vid ålderdom i form av inkomstgrundad ålderspension,

text: 6 kap. 6 §

text: SFB. Som arbete i Sverige avses i detta sammanhang förvärvsarbete i Sverige om inte annat anges,

text: 6 kap. 2 §

text: SFB.

text: Arbetsgivaravgifter ska betalas på avgiftspliktig ersättning för arbete i Sverige och för arbete i utlandet till en person som när arbetet utfördes omfattades av svensk socialförsäkring enligt unionsrätten inom EU/EES-området eller Schweiz eller enligt avtal med andra stater,

text: 2 kap. 4 § socialavgiftslagen (2000:980)

text: , SAL.

text: 4 Bedömning

text: Enligt huvudregeln i förordningen ska en person tillhöra socialförsäkringen i det land där arbetet utförs. Från huvudregeln finns flera undantag, bl.a. om en person normalt arbetar som anställd i två eller flera länder. Enligt tillämpningsförordningen ska den behöriga institutionen i bosättningslandet utfärda ett A1-intyg i dessa fall. Fråga har uppstått om, i de fall Skatteverket bedömer att den anställde ska tillhöra svensk socialförsäkring, PGI ska tillgodoräknas och arbetsgivaravgifter ska tas ut på ersättningen trots att A1-intyg saknas.

text: Skatteverkets beslut om att tillgodoräkna PGI samt att ta ut arbetsgivaravgifter är inte beroende av att Försäkringskassan först har fastställt den berörda personens socialförsäkringstillhörighet. Försäkringskassan är behörig institution i Sverige för sådana åtgärder som anges i förordningen, t.ex. utfärdande av A1-intyg, vilket inte hindrar Skatteverkets från att påföra arbetsgivaravgifter och tillgodoräkna PGI avseende de personer som enligt förordningen ska tillhöra det svenska socialförsäkringssystemet. Någon koppling mellan förordningen och de lagar som Skatteverket tillämpar föreligger inte beträffande möjligheten att påföra arbetsgivaravgifter och tillgodoräkna PGI. Det innebär att när A1-intyg saknas är Skatteverket skyldig att göra en utredning av de faktiska omständigheterna gällande försäkringstillhörigheten i det aktuella ärendet.

text: Arbetsgivaravgifter ska betalas på ersättning för arbete i utlandet till en person som när arbetet utfördes omfattades av svensk socialförsäkring enligt unionsrätten inom EU/EES-området eller Schweiz. Enligt förordningen ska en person som arbetar i två eller flera medlemsländer tillhöra bosättningslandets socialförsäkring förutsatt att personen arbetar som anställd en väsentlig del (25 procent eller mer) i sitt bosättningsland. Om personen inte arbetat en väsentlig del i sitt bosättningsland ska han eller hon ändå i vissa fall tillhöra bosättningslandets socialförsäkring. Det gäller under förutsättning att den anställde har två eller flera arbetsgivare med säte i olika medlemsländer utanför bosättningslandet.

text: Om Skatteverket i sin utredning konstaterar att ovanstående förutsättningar är uppfyllda för en i Sverige bosatt person ska denne tillgodoräknas PGI trots att A1-intyg saknas.

text: När Skatteverket gjort bedömningen att en person ska tillhöra svensk socialförsäkring är utgivaren skyldig att betala arbetsgivaravgifter i Sverige på utgiven ersättning. Skyldigheten gäller oavsett om utgivaren bor eller har fast driftställe i Sverige eller inte.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 273811-14/111

title: Koncernbidrag vid upplösning genom likvidation

text: 1 Sammanfattning

text: Rätt att erhålla avdrag för lämnat koncernbidrag föreligger inte det år som någon av inblandade parter upplöses genom likvidation.

text: 2 Frågeställning

text: När ett företag upplöses genom likvidation avslutas räkenskapsåret och bokföringsskyldigheten upphör. Frågan är hur detta påverkar möjligheterna att med skatterättslig verkan ge och ta emot koncernbidrag upplösningsåret.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Genom införandet av

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL, försvann begreppet taxeringsår. Som en följd av detta ändrades bestämmelsen i

text: 35 kap.

text: 3§ 2 IL. Tidigare gällde att koncernbidraget skulle redovisas av både givaren och mottagaren vid samma års taxering. Efter ändringen gäller att bidraget ska redovisas av både givaren och mottagaren i inkomstdeklarationen för ett beskattningsår som har samma deklarationstidpunkt enligt SFL eller som skulle ha haft det om inte givarens eller mottagarens bokföringsskyldighet upphör.

text: I förarbetena,

text: prop. 2010/11:165

text: , kommenteras ändringen i specialmotiveringen på sidorna 1248-1260. Av motiveringen framgår att den sista delen i punkten lagts till för att kravet på samma deklarationstidpunkt inte ska förhindra avdrag för lämnat koncernbidrag i de fall olika deklarationstidpunkt föreligger på grund av att bokföringsskyldigheten upphört vid likvidation.

text: Enligt

text: 35 kap. 3 § 3

text: IL gäller att dotterföretaget ska ha varit helägt under givarens och mottagarens hela beskattningsår eller sedan dotterföretaget började bedriva verksamhet av något slag.

text: 4 Bedömning

text: Lagstiftaren har genom det särskilda tillägget i

text: 35 kap. 3 § 2

text: IL helt klart haft för avsikt att möjliggöra att koncernbidrag ska kunna lämnas med skatterättslig verkan trots att olika deklarationstidpunkt gäller på grund av bokföringsskyldighetens upphörande. Någon ändring har dock inte gjorts av bestämmelsen i

text: 35 kap. 3 § 3

text: IL. Kravet på helägande under givarens och mottagarens hela beskattningsår kvarstår således. Detta krav är enligt Skatteverkets tolkning inte uppfyllt när den ena partens beskattningsår avbrutits. Samma tolkning gör HFD i

text: RÅ 2009 ref. 13

text: som gäller just avdragsrätt för koncernbidrag till ett utländskt dotterbolag som upplösts genom likvidation. HFD anför följande:

text: ”Ett koncernbidrag från ett moderföretag till ett helägt dotterföretag är avdragsgillt vid beskattningen under förutsättning att dotterföretaget har varit helägt under såväl givarens som mottagarens hela beskattningsår (

text: 35 kap. 3 §

text: IL). Därför kan ett svenskt moderföretag inte genom koncernbidrag det beskattningsår då likvidationen avslutats tillgodogöra sig förlusten i ett svenskt dotterföretag.”

text: Eftersom någon ändring inte skett beträffande

text: 35 kap. 3 § 3

text: IL kan regeringens bedömningar i

text: prop. 2010/11:165

text: inte tillmätas någon betydelse när det gäller tolkningen av denna bestämmelse.

text: Skatteverket noterar också att lagstiftaren vad gäller reglerna om koncernavdrag i

text: 35 a kap. 5 § 2

text: IL funnit skäl att särskilt reglera den situationen att dotterbolaget på grund av likvidationens avslutande inte varit helägt hela året. Motsvarande bestämmelse saknas dock i

text: 35 kap.

text: IL beträffande förutsättningar för att få avdrag för lämnat koncernbidrag.

text: Skatteverkets bedömning är därför att rätt att erhålla avdrag för lämnat koncernbidrag inte föreligger det år som likvidationen avslutas.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 273882-06/111

title: Enskild näring – makes privatbostadsfastighet

text: 1 Sammanfattning

text: Utgifter som en enskild näringsidkare har för särskilt inrättad del i bostad på sin makes privatbostadsfastighet ska dras av. Avdragsrätten ska bestämmas med utgångspunkt från bestämmelsen i

text: 16 kap. 34 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. Denna bestämmelse medger i detta fall avdrag för sådana utgifter för arbetslokalen som vatten, el och värme. Avdrag kan därför inte medges för utgifter för hyra till maken.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit om en enskild näringsidkare, som bedriver verksamheten i en särskilt inrättad del i sin makes privatbostad, kan erhålla avdrag för utgifter för hyresersättning till maken. Frågan avser bostad på en privatbostadsfastighet.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 16 kap. 1 §

text: IL ska utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster dras av som kostnad. I de efterföljande paragraferna i kapitlet anges bara att en utgift ska dras av. Orden "som kostnad" är underförstådda.

text: Enligt

text: 16 kap. 34 §

text: IL ska en skälig del av utgifterna för hyra, värme m.m. dras av om en enskild näringsidkare använder en särskilt inrättad del av sin bostad i näringsverksamheten. Även andra utgifter för denna del av bostaden ska dras av, om de direkt orsakas av näringsverksamheten.

text: Enligt

text: 16 kap. 35 §

text: IL får en enskild näringsidkare som arbetar i sin bostad minst 800 timmar under beskattningsåret dra av utgifter för bostaden, även om något särskilt utrymme inte har inrättats. Avdrag får göras med 2 000 kronor per år om arbetet utförs i en bostad på den skattskyldiges eller hans makes fastighet.

text: Motsvarigheten till bestämmelserna i nuvarande 16 kap. 34 och 35 §§ IL infördes i en och samma anvisningspunkt, punkt 11 till

text: 29 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: , KL, i dess lydelse enligt SFS 1985:225.

text: När bestämmelserna om avdrag för bostadsutgifter tillkom framgår av

text: prop. 1984/85:93

text: , sid 25, att motsvarigheten till nuvarande

text: 16 kap. 34 §

text: IL reglerade bl.a. det förhållandet att näringsidkaren bor i egen eller makes villafastighet. Avdragsrätt för räntor föreligger då enligt allmänna regler. Avdraget ska därför enl. prop. i detta fall begränsas till övriga kostnader för arbetslokalen, exempelvis uppvärmning, belysning och förslitning. I lagtexten stod då "den skattskyldiges bostad". Nuvarande uttryck är "sin bostad".

text: Av ovan nämnd prop., sid 25, framgår också att för den som bor i en hyres- eller bostadsrättslägenhet beräknas avdraget på grundval av den del av hyran eller avgiften till bostadsrättsföreningen som kan anses belöpa på arbetslokalen.

text: Enligt

text: 2 kap. 20 §

text: IL ska bestämmelser om makar tillämpas också på sambor som tidigare har varit gifta med varandra eller som har eller har haft gemensamma barn.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Uttrycket "sin bostad" har samma innebörd som uttrycket "den skattskyldiges bostad" som fanns i anvisningspunkten 11 till

text: 29 §

text: KL i dess lydelse enligt SFS 1985:225.

text: De ursprungliga bestämmelserna infördes i en och samma anvisningspunkt och återfinns numera i 16 kap. 34 och 35 §§ IL. Dessa bestämmelser bör därför ses och tolkas i ett sammanhang. Båda bestämmelserna innehåller uttrycket "sin bostad". Av 35 § framgår att uttrycket "sin bostad" omfattar bostad på näringsidkarens eller dennes makes fastighet. Skatteverket anser därför att övervägande skäl talar för att innebörden av uttrycket "sin bostad" i 34 § ska vara densamma som i 35 §. Uttalandet i

text: prop. 1984/85:93

text: , sid 25, visar också att avsikten har varit att bestämmelsen i nuvarande 34 § ska reglera, förutom näringsidkarens egen fastighet, även makens fastighet. I detta fall medges enl. prop. avdrag för sådana utgifter för arbetslokalen som vatten, el och värme. Bara i det fallet att näringsidkaren bor i en hyreslägenhet beräknas avdraget efter hyran för arbetslokalen. Avdragsrätten ska därför bestämmas med utgångspunkt från denna innebörd av bestämmelsen i

text: 16 kap. 34 §

text: IL, och inte från den interna hyresbetalning som kan ha skett mellan makarna.

text: Uttrycket "sin bostad" avser enligt Skatteverkets uppfattning den fastighet där näringsidkaren bor. Han behöver däremot inte äga fastigheten. Bestämmelsen i

text: 16 kap. 34 §

text: IL ska därför tillämpas oavsett om det är näringsidkaren eller dennes make som äger villafastigheten. En hyra som näringsidkaren betalar till sin make blir då inte avdragsgill.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 277405-10/111

title: Folkbokföring av familjemedlemmar till anställda vid EU-institutioner och internationella organisationer med verksamhet i Sverige

text: OBS! Detta ställningstagande har upphört att gälla sedan 1 januari 2011.

text: 1 Sammanfattning

text: En familjemedlem till en anställd vid en EU-institution eller en internationell organisation som har annan anställning eller verksamhet och som har egen uppehållsrätt eller har uppehållskort samt är avanmäld eller aldrig anmäld hos UD:s Protokoll, ska folkbokföras om han eller hon anmäler inflyttning och i övrigt uppfyller kraven i

text: 3 § folkbokföringslagen (1991:481)

text: 2 Frågeställning

text: Familjemedlemmar till anställda vid EU-institutioner eller internationella organisationer, vilkas personal har immunitet och privilegier som avses i

text: 4 § lagen (1976:661)

text: om immunitet och privilegier i vissa fall, som flyttar hit folkbokförs inte. Detta gäller för närvarande familjemedlemmar till anställda vid Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC), Europeiska kommissionens kontor, Europaparlamentets kontor, Östersjöstaternas råd (CBSS), FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), Organisationen för det globala nätverket för vattenfrågor (GWPO), Internationella demokratinstitutet (IDEA), FN:s miljöprogram, FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) och Världssjöfartsuniversitetet (WMU). För dessa familjemedlemmar som har annan anställning eller förvärvsverksamhet än vid institutionen eller organisationen här medför ordningen stora praktiska svårigheter utan att dessa personer har någon immunitet eller några privilegier. Det har även gjorts gällande att den nuvarande ordningen, såvitt avser EES-medborgare och deras familjemedlemmar, kan utgöra ett otillåtet hinder mot den fria rörligheten enligt EU-fördraget. Frågan är därför om dessa familjemedlemmar genom sin anställning kan anses ha en uppehållsrätt som gäller före tillämpningen av bestämmelsen i

text: 5 § folkbokföringslagen

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 5 § folkbokföringslagen

text: framgår att den som tillhör en främmande makts beskickning eller lönade konsulat eller dess betjäning eller som avses i

text: 4 § lagen (1976:661)

text: om immunitet och privilegier i vissa fall, ska folkbokföras endast om han är svensk medborgare eller om han, utan att vara svensk medborgare, var bosatt här när han kom att tillhöra beskickningen, konsulatet eller organisationen eller dess betjäning. Detta gäller även en sådan persons familjemedlem eller tjänare.

text: En familjemedlem till en EES-medborgare med anställning vid någon av de ovan nämnda institutionerna eller organisationerna i Sverige som själv är EES-medborgare och som får arbete i Sverige kan avanmälas hos UD:s Protokoll och i stället registreras hos Migrationsverket. En avanmälan innebär att familjemedlemmen inte längre omfattas av 1976 års lag. Detta gäller även familjemedlemmens barn.

text: En familjemedlem till en EES-medborgare som själv är tredjelandsmedborgare och som får arbete i Sverige kan också avanmälas hos UD:s Protokoll och får då ansöka om uppehållskort hos Migrationsverket. Även en familjemedlem som själv är EES-medborgare, men där den anställde är tredjelandsmedborgare kan avanmälas hos UD:s Protokoll och få uppehållsrätten registrerad hos Migrationsverket om familjemedlemmen får arbete i Sverige. Även i dessa fall gäller motsvarande för familjemedlemmens barn.

text: 4 Bedömning

text: En familjemedlem till en anställd vid en ovan nämnd institution eller organisation, som har annan anställning eller verksamhet och som har egen uppehållsrätt eller har uppehållskort samt är avanmäld eller aldrig anmäld hos UD:s Protokoll, kan inte anses omfattas av 4 § lagen om immunitet och privilegier i vissa fall. En sådan person kan därför och med hänsyn till EU:s bestämmelser om den fria rörligheten folkbokföras om han eller hon anmäler inflyttning och i övrigt uppfyller kraven i

text: 3 § folkbokföringslagen

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 3 maj 2010.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 278651-08/111

nyckelord:
Bokföring & redovisning
Inkomstskatt

title: Förenklat årsbokslut och arbetsgivaravgifter

text: 1 Sammanfattning

text: Det är Skatteverkets bedömning att vid tillämpning av Bokföringsnämndens Vägledning med

text: BFNAR 2006:1

text: , Enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut, ska arbetsgivaravgift för december månad kostnadsföras i bokföringen och dras av vid beskattningen för det år den hänför sig till, dvs. året innan skattedeklarationen ska lämnas.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: En enskild näringsidkare, som ska upprätta ett förenklat årsbokslut, har i december månad betalt ut löner till anställda. Fråga har uppkommit om arbetsgivaravgiften ska kostnadsföras i bokslutet, trots att någon skattedeklaration ännu inte har lämnats. Frågan har sin grund i att man i ett förenklat årsbokslut inte ska ta upp leverantörsskulder i balansräkningen om inte fakturan erhållits. Inte heller upplupna kostnader ska tas upp, med undantag för räntor i vissa fall. Fråga är också om när arbetsgivaravgiften för december månad ska dras av vid beskattningen.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Fysiska personer som upprättar ett förenklat årsbokslut enligt

text: 6 kap. 10 § bokföringslagen

text: ska tillämpa Bokföringsnämndens Vägledning med

text: BFNAR 2006:1

text: Enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut.

text: Kapitel 3 i

text: BFNAR 2006:1

text: reglerar vad som ska bokföras i företaget. Av punkt 3.13 framgår att alla skulder som uppstått i företaget ska bokföras i företaget. Däremot ska företagarens privata skulder inte bokföras i företaget.

text: I punkt 3.15 finns regler om skatter och avgifter. Skatter som hör till näringsverksamheten, t.ex. mervärdesskatt, arbetsgivaravgifter och preliminärskatt för anställda, ska bokföras i företaget. Skuld avseende mervärdesskatt som redovisas i inkomstdeklarationen ska däremot föras om till eget kapital i bokslutet. Företagarens inkomstskatteskulder är privata skulder som inte ska bokföras i företaget.

text: I kommentaren till punkt 3.15 anges att arbetsgivaravgifter ska bokföras under året i den löpande bokföringen. I bokslutet ska skuld för arbetsgivaravgifter redovisas som skatteskuld.

text: Kapitel 6 i

text: BFNAR 2006:1

text: innehåller regler om vad som ska redovisas i balansräkningen. I punkt 6.69 anges att de skatteskulder som ska redovisas i företaget framgår av punkt 3.15.

text: Av punkt 6.70 framgår att leverantörsskulder ska tas upp till ett belopp som motsvarar vad företaget fakturerats eller utifrån affärsmässiga skäl borde ha fakturerats.

text: I punkterna 6.72 - 6.75 finns regler om övriga skulder (förskott, ränteutgifter, skadestånd m.m.). Upplupna kostnader ska inte tas upp, med undantag för räntor. Av punkt 6.73 framgår att ränteutgifter som hänför sig till året, men som företaget inte betalat, ska tas upp som övriga skulder om de sammanlagt uppgår till mer än 5 000 kr.

text: 3.2 Beskattningen

text: Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt

text: 6 kap. 10 § bokföringslagen

text: , ska vid beräkningen av resultatet inkomster tas upp som intäkt och utgifter dras som kostnad det beskattningsår som de hänför sig till enligt god redovisningssed, om inte något annat är särskilt föreskrivet i lag, även om detta strider mot bokföringsmässiga grunder (14 kap. 2 §3 st .

text: inkomstskattelagen

text: , IL).

text: I

text: 16 kap.

text: IL finns bestämmelser om vad som ska dras av i inkomstslaget näringsverksamhet. Av 17 § första stycket framgår att särskilda skatter och avgifter som avser näringsverksamhet ska dras av. Om skatten eller avgiften sätts ned, ska motsvarande del av avdraget återföras det beskattningsår då debiteringen ändras.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Bokföringsnämndens Vägledning med

text: BFNAR 2006:1

text: , Enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut, innehåller särskilda regler om skatter och avgifter (punkterna 3.15 och 6.69). Enligt Skatteverkets bedömning innebär reglerna att det är de skatte- och avgiftsbelopp som hänför sig till räkenskapsåret som ska tas in i bokslutet, även om beloppen inte är definitivt fastställda. Detta är alltså en skillnad jämfört med leverantörsskulder, som normalt inte ska tas upp i balansräkningen om inte fakturan erhållits. Reglerna om skatter och avgifter skiljer sig, enligt Skatteverkets bedömning, också från en av de grundläggande principerna i

text: BFNAR 2006:1

text: att man normalt inte ska beakta förutbetalda och upplupna kostnader och intäkter.

text: När det gäller arbetsgivaravgift för december månad innebär Skatteverkets tolkning av reglerna om skatter och avgifter i

text: BFNAR 2006:1

text: , att arbetsgivaravgiften utgör en kostnad för det räkenskapsår den hänför sig till, dvs. året innan skattedeklarationen ska lämnas in.

text: Enligt

text: 16 kap. 17 §

text: IL är särskilda skatter och avgifter som avser näringsverksamheten avdragsgilla. Arbetsgivaravgift är en sådan särskild avgift. Det finns dock inga särskilda bestämmelser i IL som reglerar vilket år avdraget ska göras. Avdragstidpunkten avgörs därför av god redovisningssed enligt 14 kap. 2 §3 st . IL.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 279243-10/111

title: Omsättningsland för varutransporter

text: Obs! Detta ställningstagande har ersatts av dnr

text: 131 750627-10/111

text: , daterat 20101217.

text: 1 Sammanfattning

text: Varutransporttjänster som tillhandahålls en näringsidkare är omsatta inom landet om köparen har sitt säte eller fasta etableringsställe till vilket tjänsten tillhandahålls i Sverige. Om tjänsten däremot tillhandahålls ett fast etableringsställe i ett annat land är tjänsten omsatt utomlands.

text: En varutransport som har samband med export av varor är omsatt utomlands trots att köparen av tjänsten finns i Sverige. Även varutransporter som har samband med import av varor ska enligt Skatteverkets bedömning undantas från mervärdesskatt när de omfattas av

text: artikel 146.1 e i rådets direktiv 2006/112/EG

text: , mervärdesskattedirektivet, dvs. olika former av skatteupplag, extern transitering eller temporär import som sker inom EU, dvs. i Sverige eller i ett annat medlemsland.

text: Om det är fråga om en varutransport som i sin helhet genomförs utanför EU är den omsatt utomlands även om köparen av tjänsten finns i Sverige.

text: När det gäller varutransporter som tillhandahålls någon annan än en näringsidkare och genomförs mellan två medlemsländer så är dessa omsatta inom landet om avgångsorten är belägen i Sverige. För alla andra varutransporter till annan än näringsidkare gäller att de är omsatta inom landet endast om de i sin helhet genomförs i Sverige.

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstagande med samma namn från 2009-12-07, dnr

text: 131 794130-09/111

text: . Det nya ställningstagandet innebär en utvidgning med stöd av mervärdesskattedirektivet av när varutransporttjänster i samband med import kan anses omsatta utomlands.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Med anledning av att bestämmelserna avseende omsättningsland för tjänster ändrades från och med den 1 januari 2010 har Skatteverket 2009-12-07, dnr

text: 131 794130-09/111

text: , i ställningstagande bedömt omsättningsland för varutransporter.

text: Av

text: 5 kap. 19 § 2 mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, framgår att vissa stödtjänster i samband med export eller i samband med import när varorna ska läggas i sådant skatteupplag som omfattas av

text: 9 c kap. 1 §

text: ML ska anses omsatta utomlands.

text: Fråga har uppkommit hur varutransporttjänster som äger rum i samband med från mervärdesskatt undantagen temporär import ska bedömas. Vidare har frågats hur varutransporttjänster i samband med import när varorna ska läggas i skatteupplag i ett annat medlemsland ska behandlas i Sverige.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I 5 kap. 1 § första och andra stycket ML anges att i 2-16 §§ finns bestämmelser som anger när en omsättning ska anses ha skett inom landet. I3 aoch 19 §§ finns bestämmelser om i vilka fall en omsättning som enligt någon av 2-16 §§ anses som en omsättning inom landet ändå ska anses som en omsättning utomlands.

text: I 5 kap. 5 och 6 §§ ML anges huvudreglerna för bestämning av omsättningsland för tjänster. Reglerna i 5 kap. 7-18 §§ ML utgör undantag från dessa huvudregler.

text: Av

text: 5 kap. 5 §

text: ML framgår att en tjänst som tillhandahålls en näringsidkare som agerar i denna egenskap är omsatt inom landet om näringsidkaren antingen har sitt säte här i landet eller har ett fast etableringsställe till vilket tjänsten tillhandahålls. Om tjänsten tillhandahålls ett fast etableringsställe som näringsidkaren har i ett annat land har den dock omsatts utomlands. Motsvarande bestämmelse i mervärdesskattedirektivet är

text: artikel 44

text: Av 5 kap. 9 § första och andra stycket ML framgår att en varutransporttjänst som tillhandahålls någon annan än en näringsidkare är omsatt inom landet om transporten i sin helhet genomförs i Sverige, om inte annat följer av 10 §.

text: Enligt

text: 5 kap. 10 § första stycket

text: ML är en gemenskapsintern varutransporttjänst som tillhandahålls någon som inte är näringsidkare omsatt inom landet om avgångsorten är belägen i Sverige. Med en gemenskapsintern varutransport avses enligt andra stycket en transport av varor där avgångs- och ankomstorten är belägna i två skilda EG-länder. Motsvarande bestämmelse i mervärdesskattedirektivet är artiklarna

text: I artikel 49 i mervärdesskattedirektivet regleras beskattningsland för tillhandahållande av andra än gemenskapsinterna varutransporttjänster till icke beskattningsbara personer. Av artikeln framgår att avgörande för bestämning av beskattningsland ska vara den plats där transporten äger rum, proportionellt mot de avstånd som tillryggaläggs.

text: Av

text: prop. 2009/10:15

text: s.102 f . framgår att Sverige genom anslutningsfördraget till EU tillåtits behålla vissa bestämmelser avseende bland annat transporttjänster. Denna rätt för Sverige framgår numera i artikel 380 i mervärdesskattedirektivet. För andra varutransporttjänster än unionsinterna varutransporter som tillhandahålls till annan än näringsidkare ändras inte de svenska reglerna med hänvisning till artikel 380 i mervärdesskattedirektivet.

text: Av 5 kap. 19 § 2 och 5 ML framgår att en omsättning av tjänster enligt någon av 4-18 §§ anses som en omsättning utomlands då det bland annat är fråga om

text: - transport i samband med export eller import av varor som omfattas av 9 c kap.1 §, och

text: - en varutransporttjänst om tjänsten tillhandahålls en näringsidkare och den uteslutande nyttjas eller på annat sätt tillgodogörs utanför EG.

text: Enligt

text: 9 c kap. 1 §

text: ML undantas från skatteplikt omsättning och import av vissa varor som är eller ska placeras i särskilt skatteupplag och omsättning av icke-gemenskapsvaror som görs i tillfälligt lager, tullager, frizon eller frilager.

text: Av

text: prop. 2009/10:15 s. 121

text: framgår att bestämmelsen i

text: 5 kap. 19 § 2

text: ML är tänkt att närmare motsvara vad som föreskrivs i artikel 146.1 e i mervärdesskattedirektivet.

text: I artikel 146.1 e i mervärdesskattedirektivet anges att medlemsstaterna ska undanta från skatteplikt tillhandahållande av tjänster, inbegripet transporter och transaktioner i samband med dessa om tillhandahållandet av tjänster är direkt förbundet med export eller import av varor för vilka bestämmelserna i

text: artikel 61

text: eller artikel157.1 a tillämpas.

text: Artikel 61 i mervärdesskattedirektivet behandlar import av varor som inte är i fri omsättning och som vid ankomsten till gemenskapen hänförts till något av de förfaranden eller situationer som avses i

text: artikel 156

text: , ett förfarande för temporär import med fullständig befrielse från importtull eller ett förfarande för extern transitering. Bestämmelsen behandlar även import av varor i fri omsättning och som vid ankomsten till gemenskapen hänförs till förfarandet med intern gemenskapstransitering. Detta avser import då varan förs från ett område som är med inom EU:s tullunion men utanför mervärdesskatteområdet, t.ex. Åland, och som vid ankomsten till gemenskapen hänförs till förfarandet mer intern transitering.

text: I artikel 156 i mervärdesskattedirektivet redogörs bland annat för följande situationer som medlemsstaterna får undanta.

text: a) Leverans av varor avsedda att uppvisas för tullen och placeras i tillfällig förvaring.

text: b) Leverans av varor avsedda att placeras i en frizon eller ett frilager.

text: c) Leverans av varor avsedda att hänföras till ett tullagerförfarande eller ett förfarande för aktiv förädling.

text: Artikel157.1 a i mervärdesskattedirektivet anger att medlemsstaterna får undanta från skatteplikt import av varor som är avsedda att hänföras till ett annat lagerförfarande än tullagerförfarandet.

text: Genom

text: artikel 59 a

text: första stycket a i mervärdesskattedirektivet får medlemsstaterna för tillhandahållanden som bestäms enligt artiklarna

text: och

text: betrakta platsen för tillhandahållande av någon av eller alla dessa tjänster såsom belägen utanför EG. Detta gäller under förutsättning att den faktiska användningen och det faktiska nyttjandet av tjänsterna äger rum utanför EG.

text: Av

text: prop. 2009/10:15 s. 122

text: framgår att de tjänster som anges i

text: 5 kap. 19 § 5

text: ML är sådana som det är förhållandevis enkelt att avgöra om de uteslutande nyttjas eller på annat sätt tillgodogörs utanför EU. Mot denna bakgrund av hur transporttjänster i övrigt beskattas enligt

text: 5 kap. 9 §

text: ML är det enligt regeringens mening välavvägt att dessa tjänster undantas från svensk beskattning med stöd av

text: artikel 59

text: a i mervärdesskattedirektivet om de uteslutande nyttjas eller på annat sätt tillgodogörs utanför EU.

text: Direkt effekt kan tillämpas om direktivets bestämmelse är klar, precis och ovillkorlig, se t.ex. EU-domstolens dom i målet 8/81, Becker. Dock kan direkt effekt tillämpas endast om det är till fördel för den enskilde att tillämpa direktivets bestämmelse i stället för den nationella bestämmelsen, se t.ex. de förenade målen

text: , Pfeiffer m.fl.

text: Skatterättsnämnden har i ett förhandsbesked från 2006-10-18 konstaterat att artikel 146.1 e i mervärdesskattedirektivet kan ges direkt effekt eftersom bestämmelsen är klar, precis och ovillkorlig.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Varutransporter till näringsidkare

text: 4.1.1 Huvudregeln

text: Varutransporttjänster som tillhandahålls näringsidkare är omsatta inom landet om köparen har sitt säte eller fasta etableringsställe till vilket tjänsten tillhandahålls i Sverige,

text: 5 kap. 5 §

text: ML. Om tjänsten däremot tillhandahålls ett fast etableringsställe i ett annat land är tjänsten omsatt utomlands. Det innebär att om köparen är en näringsidkare i Sverige har omsättningen skett inom landet under förutsättning att tjänsten inte har tillhandahållits ett fast etableringsställe i ett annat land. Således har det ingen betydelse var varutransporten faktiskt genomförs.

text: Tjänsten är däremot omsatt utomlands enligt

text: 5 kap. 1 §

text: ML om varutransporttjänsten tillhandahålls en näringsidkare i ett annat land oavsett var varutransporten faktiskt genomförs.

text: Om varutransporttjänsten är omsatt inom landet enligt

text: 5 kap. 5 §

text: ML kan den ändå under vissa omständigheter anses som omsatt utomlands, 5 kap. 19 § 2 eller 5 ML.

text: 4.1.2 Omsatt utomlands enligt

text: 5 kap. 19 § 2

text: ML m.m.

text: För det fall det är fråga om en varutransport som har samband med export av varor anses varutransporttjänsten ändå omsatt utomlands enligt

text: 5 kap. 19 § 2

text: ML trots att köparen av tjänsten finns i Sverige. Detsamma gäller en varutransport som har samband med import av varor under förutsättning att importen omfattas av

text: 9 c kap. 1 §

text: ML, dvs. de särskilda bestämmelserna om varor i vissa lager.

text: Skatteverket konstaterar att

text: 5 kap. 19 § 2

text: ML inte omfattar alla de situationer i samband med import som motsvarande bestämmelse i mervärdesskattedirektivet avser. Den svenska bestämmelsen gäller endast för sådana skatteupplag m.m. som regleras genom

text: 9 c kap. 1 §

text: ML. Den svenska bestämmelsen omfattar således inte import av varor som inte tullbeskattats på grund av särskilt tullförfarande, t.ex. temporär import eller extern transitering. Den svenska bestämmelsen omfattar inte heller skatteupplag med mera som finns i andra medlemsländer och därför regleras i ett annat lands lagstiftning.

text: Skatterättsnämnden har konstaterat att artikel 146.1 e i mervärdesskattedirektivet är en sådan regel som är klar, precis och ovillkorlig. Det innebär att direktivbestämmelsen kan ges direkt effekt om den nationella lagstiftningen inte överensstämmer med direktivet. Direkt effekt kan dock endast tillämpas när det är till den enskildes fördel.

text: Skatteverket anser att varutransporttjänster och lastning, lossning m.m. i samband med sådan import av varor som anges i artiklarna 61 eller157.1 ai mervärdesskattedirektivet ska undantas från mervärdesskatt.

text: Artikel 61

text: och artikel157.1 ai mervärdesskattedirektivet reglerar, förutom det som finns i

text: 9 c kap. 1 §

text: ML, sådan import som inte tullbeskattats på grund av särskilt tullförfarande, t.ex. temporär import, extern transitering och viss intern transitering samt olika skatteupplag som finns inom EU.

text: Skatteverket anser att artikel 146.1 e i mervärdesskattedirektivet kan tillämpas i stället för

text: 5 kap. 19 § 2

text: ML om det är till den enskildes fördel i de fall den svenska bestämmelsen inte inrymmer de olika situationerna som finns i

text: artikel 146.1 e

text: . Det innebär att varutransporttjänster och vissa stödtjänster kan undantas från mervärdesskatt med stöd av direkt effekt om de är direkt kopplade till viss import av varor till EU. Det ska vara fråga om sådan import av varor som inte tullbeskattats på grund av särskilt tullförfarande, dvs. temporär import, extern transitering, viss intern transitering eller när de importerade varorna lagts i ett särskilt skatteupplag i ett annat medlemsland.

text: Exempel 1 - Varor transporteras från Rotterdam till Göteborg och sedan till Helsingfors där de införtullas. Köparen av transporttjänsterna är en svensk näringsidkare. Transporttjänsterna ska dock inte mervärdebeskattas i Sverige eftersom de omfattas av förfarandet om extern transitering.

text: Exempel 2 — Varor transporteras från Rotterdam till ett skatteupplag i Hamburg. Köparen av transporttjänsten är en svensk näringsidkare. Transporttjänsten ska dock inte mervärdebeskattas i Sverige eftersom den omfattas av ett annat lagerförfarande än tullagerförfarandet. Detta gäller även om skatteupplaget finns i Sverige.

text: Exempel 3 — En svensk näringsidkare säljer en varutransporttjänst som har direkt samband med temporär import i Sverige. Varan som ska transporteras från Norge till Sverige ska användas tillfälligt här i landet vid en utställning. Varutransporttjänsten ska inte mervärdebeskattas i Sverige eftersom den hänförs till en import som omfattas av förfarandet om temporär import med fullständig befrielse från tull.

text: 4.1.3 Omsatt utomlands enligt

text: 5 kap. 19 § 5

text: ML

text: Om det är fråga om en varutransport som i sin helhet genomförs utanför EU är den omsatt utomlands enligt

text: 5 kap. 19 § 5

text: ML trots att köparen av tjänsten finns i Sverige. Det gäller oavsett om transporten sker i ett land utanför EU eller om transporten sker mellan flera länder utanför EU. Det som avgör är således att transporten inte till någon del sker inom EU.

text: 4.2 Varutransporter till annan än näringsidkare

text: Varutransporttjänster som tillhandahålls någon som inte är näringsidkare ska bedömas enligt

text: 5 kap. 9 § första stycket

text: ML eller

text: 5 kap. 10 §

text: ML.

text: När det gäller varutransporter som tillhandahålls någon annan än en näringsidkare och genomförs mellan två medlemsländer, dvs. unionsinterna varutransporter, så är dessa omsatta inom landet om avgångsorten är belägen i Sverige. Med avgångsorten förstås den ort där transporten av varan faktiskt påbörjas.

text: Alla andra varutransporter till annan än näringsidkare ska bedömas enligt 5 kap.

text: 9 § första stycket

text: ML. Av denna bestämmelse framgår att endast de varutransporter som i sin helhet genomförs i Sverige är omsatta inom landet. Om varutransporten däremot till viss del genomförs även utanför Sveriges gränser så har hela tillhandahållandet skett utomlands när det gäller bedömning av omsättningsland. Det gäller även om den del av transporten som sker utanför Sveriges gränser är liten eller att den görs av transporttekniska skäl.

text: 131 794130-09/111