identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2654674

title: Justering av avdrag för ingående skatt vid ändrad användning av en solcellsanläggning; mervärdesskatt

text: 1 Sammanfattning

text: Avdrag för ingående skatt som hänför sig till investeringsvaror ska justeras om användningen av varan ändras så att avdragsrätten ökar eller minskar. Av betydelse för bedömningen av om en solcellsanläggning är en investeringsvara och hur avdrag för ingående skatt som hänför sig till anläggningen ska justeras, är om anläggningen är en fastighet eller lös egendom.

text: En solcellsanläggning som är en del i själva byggnadens stomme eller som installerats som tak eller fönster, och fungerar som sådant, är en fastighet. En solcellsanläggning är också fastighet om anläggningen är integrerad med byggnadens el- eller värmesystem. Skatteverket anser att detta förutsätter att anläggningen är placerad på den byggnaden och ansluten till el- eller värmesystemet för att leverera el till byggnaden.

text: En solcellsanläggning som är en fastighet ska i vissa fall betraktas som lös egendom i justeringshänseende. Det krävs då att solcellsanläggningen är en maskin eller utrustning som har tillförts sådan byggnad eller del av byggnad som är inrättad för annat än bostadsändamål. Anläggningen ska också ha anskaffats för att direkt användas i en särskild verksamhet som bedrivs på fastigheten.

text: En solcellsanläggnings huvudsakliga funktion är att producera el. Enligt Skatteverkets uppfattning får en solcellsanläggning som omfattas av fastighetsbegreppet därför normalt anses som en maskin eller utrustning. En solcellsanläggning som är en del av byggnadens stomme eller fungerar som tak eller fönster fungerar dock även som en byggnadsdel. Skatteverket anser att en sådan anläggning därför inte kan ses som en maskin eller utrustning.

text: För att en solcellsanläggning ska anses vara tillförd en byggnad inrättad för annat än bostadsändamål får den inte till någon del försörja byggnadens allmänna användning. I vissa fall kan dock en byggnad ha en underordnad betydelse jämfört med maskinen eller utrustningen i byggnaden. Så kan vara fallet när byggnaden endast är ett skal runt maskinen eller utrustningen. Enligt Skatteverkets uppfattning får en solcellsanläggning som är anskaffad för att försörja en sådan byggnad med el anses vara anskaffad för den särskilda verksamheten i byggnaden.

text: Vid justering av avdrag för ingående skatt på grund av ändrad användning anser Skatteverket att det finns särskilda skäl att bestämma andelen avdragsgill ingående skatt utifrån förhållandena under hela året. Detta med anledning av att användningen av en solcellsanläggning varierar från dag till dag.

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket ger i detta ställningstagande sin syn på när avdrag för ingående skatt för en solcellsanläggning ska justeras såsom fastighet respektive lös egendom. Ställningstagandet tar också upp de fall när en solcellsanläggning är en fastighet men där avdraget för ingående skatt ändå ska justeras såsom lös egendom.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Fastighetsbegreppet

text: Med fastighet avses fast egendom enligt artikel 13b i rådets genomförandeförordning

text: (EU) nr 282/2011

text: , genomförandeförordningen (

text: 2 kap. 11 § mervärdesskattelagen

text: [2023:200], ML).

text: Enligt

text: artikel 13

text: b i genomförandeförordningen ska med fast egendom avses följande:

text: Varje bestämd del av jorden, på eller under dess yta, som det är möjligt att äga eller besitta (punkt a).

text: Varje byggnad eller konstruktion som har fästs vid eller i marken, ovan eller under havsnivån, och som varken kan monteras ned eller flyttas med lätthet (punkt b).

text: Varje föremål som har installerats och ingår som en integrerad del av en byggnad eller konstruktion och utan vilken byggnaden eller konstruktionen är ofullständig, exempelvis dörrar, fönster, tak, trappor och hissar (punkt c).

text: Varje föremål, utrustning eller maskin som är varaktigt installerad i en byggnad eller konstruktion och som inte kan flyttas utan att byggnaden eller konstruktionen förstörs eller förändras (punkt d).

text: Om solcellspanelerna utgör en integrerad del av el- eller värmeanläggningen i en byggnad bör de omfattas av punkt b medan punkt c aktualiseras exempelvis om det är fråga om solcellspaneler som har installerats på ett hustak och som fungerar som ett tak för byggnaden. Beroende på hur de har fästs i byggnaden kan även punkt d bli tillämplig (

text: prop. 2016/17:14 s. 23

text: EU-kommissionen har den 26 oktober 2015 publicerat förklarande anmärkningar som behandlar bestämmelserna i genomförandeförordningen rörande platsen för tillhandahållanden av tjänster med anknytning till fast egendom.

text: Enligt punkt 121 i de förklarande anmärkningarna omfattas solpaneler av

text: artikel 13

text: b b, eftersom de är en del av byggnadens infrastruktur. För att de ska kunna uppfylla sitt syfte att generera el eller värme måste de integreras med byggnadens eller konstruktionens el- eller värmesystem. När solpaneler har installerats på en byggnad eller konstruktion utan att vara en del av dess infrastruktur måste det bedömas om villkoren i

text: artikel 13

text: b c eller d är uppfyllda.

text: Föremål kan omfattas av fler än en av kategorierna i

text: artikel 13

text: b. När solpaneler är installerade på en byggnads eller konstruktions tak, kan de till exempel även omfattas av

text: artikel 13

text: b c om de blir en del av taket i den mening att de integreras i det och tjänar som tak. Detta är också fallet med solpanelsfönster. I regel omfattas solpanelsväggar av

text: artikel 13

text: b b, eftersom de är en del av byggnaden (punkt 122 i de förklarande anmärkningarna).

text: 3.2 Avdragsrätt för ingående skatt

text: En beskattningsbar person får dra av ingående skatt som hänför sig till leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster till den beskattningsbara personen i den utsträckning denne använder varorna och tjänsterna för sina beskattade transaktioner inom landet (

text: 13 kap. 6 §

text: ML).

text: 3.3 Justering av avdrag för ingående skatt

text: Med investeringsvaror avses bl.a. fastigheter som har varit föremål för ny-, till- eller ombyggnad, om den ingående skatten på kostnaden för denna åtgärd uppgår till minst 100 000 kr. Maskiner, inventarier och liknande anläggningstillgångar vars värde minskar är investeringsvaror om den ingående skatten på anskaffningskostnaden för tillgången uppgår till minst 50 000 kronor (

text: 15 kap. 4 §

text: ML).

text: Vid tillämpning av justeringsbestämmelserna ska sådan maskin, utrustning och särskild inredning som omfattas av fastighetsbegreppet anses som maskiner, inventarier och liknande anläggningstillgångar, dvs. lös egendom, om den

text: tillförts sådan byggnad eller del av byggnad som är inrättad för annat än bostadsändamål, och

text: anskaffats för att direkt användas i en särskild verksamhet som bedrivs på fastigheten (

text: 15 kap. 5 §

text: ML).

text: Avdrag för ingående skatt som hänför sig till förvärv av en investeringsvara ska justeras om användningen av varan ändras efter förvärvet så att den avdragsgilla delen ökar eller minskar eller om varan överlåts (

text: 15 kap. 7 §

text: ML).

text: Avdrag för ingående skatt ska justeras endast när en ändrad användning eller överlåtelse har skett inom en viss tid (justeringsperioden). Justeringsperioden för maskiner, inventarier och liknande anläggningstillgångar är fem år. För fastigheter är justeringsperioden tio år (

text: 15 kap. 10 §

text: ML).

text: Om avdrag för ingående skatt ska justeras till följd av ändrad användning ska andelen avdragsgill ingående skatt under justeringsåret bestämmas med ledning av förhållandena vid utgången av året. Om det finns särskilda skäl får andelen avdragsgill ingående skatt i stället bestämmas efter vad som är skäligt (

text: 15 kap. 19 §

text: ML).

text: 4 Bedömning

text: 4.1 I vilka fall omfattas en solcellsanläggning av det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet?

text: En solcellsanläggning som är en del i byggnadens stomme eller installerats som tak eller fönster, och fungerar som sådant, är en fastighet.

text: En solcellsanläggning är också en fastighet om anläggningen är integrerad med byggnadens el- eller värmesystem. Skatteverket anser att detta förutsätter att anläggningen är placerad på den byggnaden och ansluten till byggnadens el- eller värmesystem för att leverera el till byggnaden. Om solcellsanläggningen i stället ska leverera el till en annan byggnad eller enbart till en elhandlare anser Skatteverket att anläggningen inte är integrerad med byggnadens el- eller värmesystem. I sådant fall får det göras en bedömning av om anläggningen omfattas av fastighetsbegreppet på annan grund.

text: En solcellsanläggning som är installerad på en byggnad utan att vara en del i byggnadens stomme eller fungera som tak eller fönster och inte heller är integrerad med byggnadens el- eller värmesystem är i normalfallet inte en fastighet. Detta eftersom en sådan anläggning oftast går att avlägsna utan att byggnaden förstörs eller väsentligen förändras.

text: En solcellsanläggning som är installerad på en ställning på marken är i normalfallet inte en fastighet eftersom anläggningen oftast kan monteras ned och flyttas med lätthet.

text: 4.2 Justering av avdrag för ingående skatt avseende solcellsanläggning som omfattas av det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet

text: 4.2.1 Justering såsom fastighet

text: För en solcellsanläggning som är fastighet ska som huvudregel bestämmelserna för justering av avdrag för ingående skatt för fastighet tillämpas. Det innebär att anläggningen blir en investeringsvara om den ingående skatten på förvärvet av anläggningen uppgår till minst 100 000 kronor.

text: 4.2.2 Justering såsom maskiner, inventarier och andra liknande anläggningstillgångar (lös egendom)

text: I vissa fall ska en solcellsanläggning som omfattas av det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet betraktas som lös egendom i justeringshänseende. Det innebär att en sådan solcellsanläggning blir en investeringsvara om den ingående skatten på förvärvet av anläggningen uppgår till minst 50 000 kronor.

text: För att en solcellsanläggning som är fastighet ska justeras som lös egendom krävs att anläggningen är en maskin eller utrustning som har tillförts sådan byggnad eller del av byggnad som är inrättad för annat än bostadsändamål. Anläggningen ska också ha anskaffats för att direkt användas i en särskild verksamhet som bedrivs på fastigheten. Om alla dessa förutsättningar är uppfyllda ska avdrag för ingående skatt för anläggningen justeras enligt bestämmelserna om lös egendom.

text: Maskiner och utrustning

text: En solcellsanläggning är ett föremål som ska producera el för bl.a. försäljning eller är ett komplement till elförsörjningen i en byggnad. Det är själva anläggningen som producerar elen och inte byggnaden som sådan. Enligt Skatteverkets uppfattning får en solcellsanläggning som omfattas av fastighetsbegreppet därför normalt anses som en maskin eller utrustning.

text: En solcellsanläggning som är en del av byggnadens stomme eller fungerar som tak eller fönster är inte bara en produktionsanläggning utan är också en del av själva byggnaden. Eftersom en sådan anläggning även fungerar som en byggnadsdel anser Skatteverket att anläggningen inte är en sådan maskin eller utrustning som kan omfattas av bestämmelsen i

text: 15 kap. 5 §

text: ML. Justering ska i sådant fall ske enligt bestämmelserna om fastighet.

text: Tillförd en byggnad som inte är inredd för bostadsändamål

text: För att kunna betraktas som lös egendom i justeringshänseende måste solcellsanläggningen vara tillförd en byggnad som är inrättad för annat än bostadsändamål, t.ex. en lagerbyggnad. Om anläggningen är installerad på en bostadsbyggnad på ett sådant sätt att anläggningen utgör fastighet, är den tillförd en byggnad som är inrättad för bostadsändamål.

text: Skatteverket anser att det inte har någon betydelse om det även finns verksamhetslokaler i bostadsbyggnaden. Avdrag för ingående skatt för förvärvet av solcellsanläggningen ska i sådana fall justeras enligt bestämmelserna för fastighet.

text: Anskaffad för att direkt användas i en särskild verksamhet som bedrivs på fastigheten

text: Maskiner och utrustning som är fastighet och har tillförts en byggnad som är inrättad för annat än bostadsändamål måste användas direkt i en särskild verksamhet som bedrivs på fastigheten för att betraktas som lös egendom i justeringshänseende. För att detta krav ska vara uppfyllt anser Skatteverket att solcellsanläggningen inte till någon del får försörja byggnadens allmänna användning. Anläggningen får t.ex. inte användas för driften av en kontorsbyggnad som sådan såsom allmän uppvärmning och belysning.

text: En byggnad kan i vissa fall vara specifikt utformad för en särskild användning och kan i princip endast användas för det ändamålet, t.ex. skräddarsydda byggnader. Byggnaden kan ha en underordnad betydelse jämfört med maskinen eller utrustningen i byggnaden. Så kan vara fallet när byggnaden endast är ett skal runt maskinen eller utrustningen. Enligt Skatteverkets uppfattning får en solcellsanläggning som är anskaffad för att försörja en sådan byggnad med el anses vara anskaffad för den särskilda verksamheten i byggnaden.

text: 4.3 Justering av avdrag vid ändrad användning

text: Vid justering av avdrag för ingående skatt på grund av ändrad användning av en investeringsvara ska som huvudregel andelen avdragsgill ingående skatt under justeringsåret bestämmas med ledning av förhållandet vid utgången av året. Om det finns särskilda skäl får den avdragsgilla andelen i stället bestämmas utifrån förhållandena under hela året.

text: Produktionen av el i en solcellsanläggning varierar från dygn till dygn beroende på hur många soltimmar det är på dygnet. Även användningen av den producerade elen varierar. I det fall endast överskottsel säljs till en elhandlare beror mängden överskottsel på hur stor del av den producerade elen som först konsumeras i byggnaden. Vidare kan den el som konsumeras i byggnaden vara hänförlig till beskattade eller inte beskattade transaktioner. Elkonsumtionen kan också avse stadigvarande bostad. Det kan medföra förändringar i de faktorer som används för att bestämma den avdragsgilla andelen av den ingående skatt som hänför sig till anläggningen, vilket medför en ändrad användning av anläggningen. Eftersom användningen av en solcellsanläggning varierar från dag till dag anser Skatteverket att det finns särskilda skäl att bestämma andelen avdragsgill ingående skatt utifrån förhållandena under hela året.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2656825

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Rateopsparing – ett danskt pensionssparande

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: En arbetsgivares inbetalning till en dansk arbetsgivaradministrerad rateopsparing till förmån för den anställdas framtida ålderspension är en inkomst som enligt svensk rätt är en skattepliktig inkomst av tjänst.

type: stycke

text: Skatteverket anser att arbetsgivarens inbetalning till en arbetsgivaradministrerad rateopsparing inte är disponibel för den anställda när inbetalningen görs. Den anställda ska därför inte beskattas för en förmån vid denna tidpunkt. Ersättning som betalas ut från en dansk arbetsgivaradministrerad rateopsparing är pension enligt

text: inkomstskattelagen

text: och ska tas upp.

text: Ersättning som betalas ut från en privat dansk rateopsparing är inte pension enligt

text: inkomstskattelagen

text: . Då ersättningen har pensionskaraktär men faller utanför definitionen av pension anser Skatteverket att det saknas stöd i

text: inkomstskattelagen

text: för att ta upp ersättningen som inkomst av tjänst.

text: Ställningstagandet ” Dansk ratepension ” 2011-07-07, dnr

text: 131 488463-11/111

text: är upphävt och ska inte längre tillämpas. Ställningstagandet ersätts av detta ställningstagande.

text: Detta ställningstagande har begränsats till att ta upp de ställda frågorna i det upphävda ställningstagandet som avser beskattning av dansk rateopsparing enligt

text: inkomstskattelagen

text: . Ställningstagandet är omarbetat både vad gäller struktur och omfång i förhållande till det upphävda ställningstagandet. Skatteverkets bedömning rörande dansk privat rateopsparing överensstämmer med bedömningen i det upphävda ställningstagandet. Vad gäller dansk rateopsparing som har samband med en anställning (arbetsgivaradministrerad) har Skatteverket däremot ändrat sin bedömning till följd av rättspraxis. Det upphävda ställningstagandet behandlar även beskattning av dansk rateforsikring. I den delen har innehållet, utan ändring i sak, inarbetats i Rättslig vägledning.

text: Det upphävda ställningstagandet liksom det nya ställningstagandet berör inte löpande beskattning av avkastning på tillgångar i en privat rateopsparing. Sådan avkastning beskattas som inkomst av kapital.

text: 2 Frågeställning

text: Vid inkomstbeskattningen ska anställningsinkomster såsom förmåner och pensioner tas upp i inkomstslaget tjänst såvida det inte särskilt anges att inkomsten inte ska tas upp. I inkomstslaget tjänst tillämpas kontantprincipen för att bestämma när en inkomst ska tas upp.

text: I Danmark finns olika typer av skattegynnade pensionssparanden – sparanden som är öppna för både arbetsgivare och privatpersoner. En av sparformerna – dansk ratepension – kan vara i form av ett sparande i en försäkring (rateforsikring i pensionsøjemed) eller ett sparande i ett finans- eller kreditinstitut utan försäkringsinslag (rateopsparing i pensionsøjemed). Detta ställningstagande behandlar endast rateopsparing i pensionsøjemed, som i ställningstagandet benämns rateopsparing.

text: En arbetsgivaradministrerad rateopsparing är en rateopsparing där arbetsgivaren är part i avtalet.

text: Det normala i Danmark är att finansieringen av en arbetsgivaradministrerad rateopsparing fördelas mellan arbetsgivaren och den anställda. Arbetsgivaren står för 2/3 av inbetalningarna och den anställda för 1/3. Den anställda bidrar till inbetalningarna till rateopsparingen genom att avstå från en del av sin bruttolön (bruttolöneavdrag). Det är arbetsgivaren som gör inbetalningarna till finans- eller kreditinstitutet som tillhandahåller rateopsparingen.

text: 2.1 Arbetsgivarens inbetalning till en arbetsgivaradministrerad rateopsparing

text: Fråga har uppkommit om en person som arbetar i Danmark och som är skattskyldig i Sverige ska beskattas för de inbetalningar den danska arbetsgivaren gör till en dansk arbetsgivaradministrerad rateopsparing.

text: 2.2 Utbetalning från en privat eller arbetsgivaradministrerad rateopsparing

text: En i Sverige skattskyldig person kan tidigare ha varit bosatt eller arbetat i Danmark och där tjänat in pension i en anställning eller haft ett eget privat pensionssparande i en dansk rateopsparing.

text: Fråga har uppkommit om beskattning ska ske vid utbetalning från en dansk – privat eller arbetsgivaradministrerad – rateopsparing till en i Sverige skattskyldig person.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Inkomstskattelagen

text: Inkomster ska tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst det beskattningsår då de kan disponeras eller på något annat sätt kommer den skattskyldiga till del – kontantprincipen – (

text: 10 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: (IL)).

text: Löner, arvoden, kostnadsersättningar, pensioner, förmåner och alla andra inkomster som erhålls på grund av tjänst ska tas upp sin intäkt, om inte något annat anges i 8 eller 11 eller

text: 11 a kap.

text: IL (

text: 11 kap. 1 §

text: IL).

text: En arbetsgivares utgifter enligt

text: 28 kap. 3 §

text: IL för att trygga pension ska inte tas upp hos arbetstagaren (

text: 11 kap. 6 §

text: IL).

text: Definitionen av pension finns i 10 kap. 5 § första och andra styckena IL.

text: Med pension avses i första stycket ersättningar som betalas ut

text: som allmän ålderspension, inkomstpensionstillägg, efterlevandepension och premiepension till efterlevande enligt

text: socialförsäkringsbalken

text: samt motsvarande utländska ersättningar,

text: som ålders-, invaliditets- och efterlevandepension enligt Europaparlamentets beslut nr

text: , Euratom av den 28 september 2005 om antagande av Europaparlamentets ledamotsstadga,

text: på grund av tidigare tjänst på annat sätt än genom en försäkring,

text: på grund av en pensionsförsäkring eller återköp av sådan försäkring, eller

text: till förmånstagare enligt ett sådant avtal om tjänstepension som avses i 28 kap. 2 § andra stycket.

text: Med pension avses i andra stycket ersättningar som betalas ut från ett pensionssparkonto.

text: Ett pensionssparkonto är ett sådant konto som avses i

text: 1 kap. 2 § lagen (1993:931)

text: om individuellt pensionssparande (LIPS) och som uppfyller de villkor som anges i 58 kap. 22–31 §§ IL (

text: 58 kap. 21 §

text: IL).

text: Ett pensionssparkonto ska föras av ett svenskt pensionssparinstitut eller av ett utländskt instituts filial i Sverige (

text: 58 kap. 22 §

text: IL).

text: 3.2 Loven om beskatningen af pensionsordninger m.v. (Pensionsbeskatningsloven, PBL)

text: I pensionsbeskatningsloven regleras vilket pensionssparande som är skattegynnat och vilket som inte är skattegynnat i Danmark. Lagen tar upp de villkor som ska vara uppfyllda för de olika typerna av pensionssparanden som finns, vilka aktörer som kan tillhandahålla pensionssparandet och hur pensionskapitalet får placeras när ägaren till pensionssparandet får styra över placeringarna. Därutöver tar lagen upp avdragsrätten för privat pensionssparande och arbetsgivarens avdragsrätt för tjänstepension och beskattningen av utfallande belopp vid inkomstbeskattningen i Danmark.

text: Nedan följer en översiktlig beskrivning av för frågeställningarna relevanta bestämmelser i pensionsbeskatningsloven.

text: Villkoren för rateopsparing regleras i första hand i § 11 A PBL. Ett sådant pensionssparande omfattar rätt till pension till kontohavaren vid uppnådd pensionsålder och återbetalningsskydd vid kontohavarens död. En rateopsparing kan kombineras med en försäkring som ger rätt till ersättning vid arbetsoförmåga. Villkoren för rateopsparingen ska framgå av ett avtal. Om en arbetsgivare ska göra inbetalningar till rateopsparingen (en arbetsgivaradministrerad rateopsparing) ska arbetsgivaren, kontohavaren (den anställda) och finans- eller kreditinstitutet vara avtalsparter.

text: Åldern för att påbörja uttag av ålderspension är bestämd i förhållande till pensionsåldern för dansk socialförsäkringspension (§ 1 a PBL). Ålderspensionen ska betalas ut under minst 10 år (§ 11 A PBL).

text: En arbetsgivare kan förbehålla sig rätten till pensionskapitalet i vissa specifika situationer. Om ett sådant förbehåll finns ska det framgå av det enskilda pensionsavtalet mellan den anställda och arbetsgivaren (§ 17 PBL).

text: Det finns inget förbud i pensionsbeskatningsloven mot att betala ut ersättningen från en rateopsparing i förtid. Om en utbetalning sker före uppnådd pensionsålder, d.v.s. i strid med avtalsvillkoren för en rateopsparing, tas en avgift ut som uppgår till 60 procent av det utbetalda beloppet (§ 29 PBL).

text: Om det sker överlåtelse, pantsättning eller annat förfogande som innebär att avtalet om rateopsparing inte längre uppfyller villkoren i pensionsbeskatningsloven för en rateopsparing tas en avgift ut som uppgår till 60 procent av innestående värde (§ 30 PBL).

text: Rateopsparing är en skattegynnad pensionsordning, d.v.s. en skattebetalare har avdragsrätt för privat pensionssparande till en sådan pensionsordning och en arbetsgivares inbetalning till en sådan arbetsgivaradministerad pensionsordning ska kontohavaren inte ta upp till beskattning i Danmark (§ 16 och § 19 PBL).

text: 3.3 Praxis

text: Högsta förvaltningsdomstolen har prövat när beskattningstidpunkten infaller för en amerikansk tjänstepension (

text: HFD 2019 ref.13

text: Inledningsvis konstaterar domstolen att skattebetalaren inte kan anses ha disponerat över inkomsten redan vid tidpunkten för avsättningen till den arbetsgivaradministrerade pensionsplanen, med hänvisning till

text: RÅ 2000 ref. 4

text: RÅ 2000 ref. 28

text: RÅ 2002 ref. 83

text: och

text: RÅ 2003 not. 89

text: . Av lämnade uppgifter framgår att skattebetalaren var 67 år när kapitalet fördes från pensionsplanen till en individuell sparform (IRA-kontot) och att skattebetalaren hade haft rätt att redan från 59,5 års ålder utan restriktioner begära utbetalning av sitt tjänstepensionskapital från den arbetsgivaradministrerade pensionsplanen. Frågan som Högsta förvaltningsdomstolen ställde sig är om skattskyldigheten inträder i samband med att medel förs över från pensionsplanen till skattebetalarens IRA-konto eller först när skattebetalaren tar ut medel från IRA-kontot.

text: Högsta förvaltningsdomstolen uttalar att IRA-kontot som i det aktuella förhandsbeskedet är i form av ett bankkonto, tillhör skattebetalaren och saknar den anknytning till arbetsgivaren som kännetecknar pensionsplanen. Skattebetalaren kan vidare förfoga över medlen på IRA-kontot utan inskränkningar. I och med att medlen förs över till kontot får de därför anses vara disponibla för skattebetalaren i den mening som avses i

text: 10 kap. 8 §

text: IL med hänvisning till

text: RÅ 2000 ref. 28

text: . Inkomsten får anses utgöra pension enligt

text: 10 kap. 5 § första stycket 3

text: IL, d.v.s. pension på grund av tidigare tjänst på annat sätt än genom en försäkring.

text: Högsta förvaltningsdomstolen har i samma avgörande även slagit fast att bestämmande av beskattningstidpunkten enligt

text: 10 kap. 8 §

text: IL med avseende på inkomster som har tjänats in utomlands ska göras utan beaktande av när skattskyldigheten inträder enligt utländsk rätt.

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Vad är en dansk rateopsparing?

text: Skatteverket anser sammanfattningsvis att det saknas en svensk motsvarighet till en dansk rateopsparing. Vid inkomstbeskattningen anser Skatteverket därför att en rateopsparing måste bedömas med utgångspunkt från de avtalsvillkor som gäller för sparandet och att sparandet har ett pensioneringssyfte, se vidare nedan.

text: Ett avtal om dansk rateopsparing ska vara upprättad i ett finans- eller kreditinstitut, pensionskapitalet ska vara insatt på ett konto/en depå och avtalet saknar försäkringsrisk (§ 11 A PBL). En dansk rateopsparing är alltså inte en försäkring.

text: Ett avtal om rateopsparing med ett finans- eller kreditinstitut i Danmark är inte heller ett pensionssparkonto enligt

text: 58 kap.

text: IL eftersom ett pensionssparkonto ska föras av ett svenskt pensionssparinstitut eller av ett utländskt instituts filial i Sverige (

text: 58 kap. 22 §

text: IL).

text: En dansk skattegynnad rateopsparing ger rätt till ersättning när kontohavaren uppnår pensionsåldern, som är kopplad till pensionsåldern för socialförsäkringspensionen i Danmark (§ 1 a PBL). Ålderspensionen ska betalas ut under minst tio år (§ 11 A PBL). Ett avtal om rateopsparing behöver inte innehålla några villkor om att ålderspensionen inte får betalas ut i förtid, att avtalet inte får överlåtes eller pantsättas, jämför

text: 58 kap. 16 §

text: IL. Förfoganderätten över avtalet begränsas i stället genom att det tas ut en avgift på 60 procent av värdet vid ett förfogande i strid med avtalsvillkoren eller vid en överlåtelse eller pantsättning (§ 29 och § 30 PBL). Ett sparande i en dansk rateopsparing får enligt Skatteverket anses ha ett pensioneringssyfte.

text: När en dansk rateopsparing har samband med en anställning har sparandet skett av arbetsgivaren för den anställdas framtida tjänstepension och inbetalningarna har inte räknats som inkomst vid beskattningen i Danmark.

text: Ersättning som betalas ut från en rateopsparing beskattas i Danmark som så kallad personlig inkomst.

text: 4.2 Ska arbetsgivarens inbetalning till en arbetsgivaradministrerad rateopsparing tas upp?

text: Skatteverket anser sammanfattningsvis att den danska arbetsgivarens inbetalning till en dansk rateopsparing inte kan disponeras eller på något annat sätt kommit den anställda till del vid tidpunkten för inbetalningen. Pensionskapitalet är låst inom ramen för rateopsparingen, avtalet har ett direkt samband med anställningen och förvaltas för pensionsändamål. Den danska arbetsgivarens inbetalning till den danska rateopsparingen ska därför inte tas upp som inkomst av tjänst redan vid tidpunkten för inbetalningen (

text: 10 kap. 8 §

text: IL och

text: HFD 2019 ref. 13

text: ). Se vidare nedan.

text: Arbetsgivarens inbetalning till en dansk arbetsgivaradministrerad rateopsparing till förmån för den anställdas framtida ålderspension är en inkomst som enligt svensk rätt är skattepliktig inkomst av tjänst (jämför

text: HFD 2019 ref. 13

text: punkt 17).

text: Inkomsten ska tas upp när den kan disponeras eller på något annat sätt kommer den anställda till del såvida inte det är särskilt reglerat att inkomsten inte ska tas upp (10 kap. 8 § och 11 kap. 1 § IL). Beskattningstidpunkten ska bestämmas utan beaktande av när inkomsten ska tas upp i Danmark (jämför

text: HFD 2019 ref. 13

text: punkt 20-21).

text: En arbetsgivares utgifter för att trygga pension för anställda ska inte tas upp som intäkt hos den anställda (

text: 11 kap. 6 §

text: IL). Vad som avses med tryggande av pension framgår av

text: 28 kap. 3 §

text: IL. En arbetsgivares inbetalning till en dansk rateopsparing är inte ett tryggande enligt

text: 28 kap.

text: IL och inkomsten är alltså inte undantagen från skatteplikt enligt

text: 11 kap. 6 §

text: IL.

text: Frågan är därmed om den anställda kan disponera över inbetalningen till rateopsparingen på sådant vis att beskattning ska ske redan vid inbetalningen till rateopsparingen.

text: Syftet med inbetalningen till rateopsparingen är att säkerställa den anställdas framtida tjänstepension (se avsnitt 4.1). Inbetalningen till rateopsparingen görs av arbetsgivaren och den anställda bidrar till sparandet genom ett s.k. bruttolöneavdrag. Avtalet har ett direkt samband med anställningen och arbetsgivaren är part i avtalet. Pensionskapitalet är låst till avtalad pensionsålder och omfattas av de villkor som gäller för rateopsparing enligt pensionsbeskatningsloven. Den anställda är den som har rätt till de framtida utbetalningarna, d.v.s. kontohavare för rateopsparingen.

text: Skatteverket anser att den anställda inte kan förfoga över den del av lönen som betalas in av arbetsgivaren till rateopsparingen, jämför Skatteverkets ställningstagande ” Bruttolöneavdrag vid premiebetalning på utländsk pensionsförsäkring ”, 2007-06-21, dnr

text: 131 287635-07/111

text: Skatteverket anser vidare att rättspraxis ger stöd för att en arbetsgivares inbetalning till en dansk arbetsgivaradministrerad rateopsparing med ett pensioneringssyfte där pensionskapitalet är låst fram till en angiven pensionsålder och där förtida uttag är förenade med restriktioner inte är disponibel för den anställda vid tidpunkten för inbetalningen (jämför

text: HFD 2019 ref. 13

text: punkt 22 och där angivna rättsfall).

text: Den omständigheten att den anställda är kontohavare till den danska rateopsparingen påverkar enligt Skatteverket inte bedömningen. Skatteverket uppfattar bestämmelserna i pensionsbeskatningsloven på så vis att avsikten är att pensionskapitalet ska vara avskilt från arbetsgivaren till förmån för den anställdas tjänstepension enligt avtalsvillkoren. I dansk lagstiftning finns inte begreppet ”förmånstagare” för ålderspension vilket är det begrepp som används för svenska tjänstepensionsavtal för att klargöra vem som har rätt till den framtida ålderspensionen (jämför

text: 58 kap. 10 § tredje stycket

text: IL). I pensionsbeskatningsloven klargörs i stället vem som har rätt till den framtida ålderspensionen genom att det ska finnas en bestämmelse i avtalet som anger att behållningen med upplupen ränta m.m. tillhör kontohavaren. Skatteverket anser att arbetsgivarens inbetalning till en dansk arbetsgivaradministrerad rateopsparing inte ska ses som en inbetalning till ett eget bankkonto (jämför överföringen till IRA-kontot i form av ett bankkonto i

text: HFD 2019 ref. 13

text: ). Kontohavaren till rateopsparingen ska närmast ses som förmånstagare till den framtida ålderspensionen.

text: 4.3 Ska utbetalning från en privat eller arbetsgivaradministrerad rateopsparing tas upp?

text: Fråga har uppkommit om beskattning ska ske vid utbetalning från en dansk rateopsparing till en i Sverige skattskyldig person.

text: Pension är en inkomst som ska tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst om inte något annat anges i 8, 11 eller

text: 11 a kap.

text: IL (

text: 11 kap. 1 §

text: IL). I inkomstslaget tjänst tillämpas kontantprincipen för att bestämma när en inkomst ska tas upp som intäkt (

text: 10 kap. 8 §

text: IL).

text: Med pension avses bland annat ersättning som betalas ut på grund av tidigare tjänst på annat sätt än genom en försäkring (

text: 10 kap. 5 § första stycket 3

text: IL).

text: En dansk rateopsparing är varken en försäkring eller ett pensionssparkonto. En rateopsparing måste bedömas utifrån avtalsvillkoren för rateopsparingen och syftet med sparandet (se avsnitt 4.1).

text: 4.3.1 Utbetalning från en privat rateopsparing ska inte tas upp som inkomst av tjänst

text: En privat dansk rateopsparing är ett privat skattegynnat pensionssparande i Danmark och ersättningen som betalas ut har därmed pensionskaraktär. Ersättningen faller dock inte in under definitionen av pension i

text: 10 kap. 5 §

text: IL. Ersättningen har pensionskaraktär, men eftersom ersättningen faller utanför definitionen av pension och då det saknas annan grund för beskattning i inkomstslaget tjänst anser Skatteverket att ersättningen inte är en skattepliktig inkomst av tjänst.

text: 4.3.2 Utbetalning från en arbetsgivaradministrerad rateopsparing är pension på grund av tidigare tjänst och ska tas upp som inkomst av tjänst

text: Skatteverket anser att arbetsgivarens inbetalning till en arbetsgivaradministrerad rateopsparing inte är disponibel för den anställda vid tidpunkten för inbetalningen (se avsnitt 4.2). Frågan blir då om skattskyldigheten inträder i samband med att ersättningen betalas ut.

text: En arbetsgivaradministrerad rateopsparing har ett direkt samband med anställningen och kapitalet i rateopsparingen förvaltas för pensionsändamål. Skatteverket anser därför att ersättningen som betalas ut från en sådan dansk rateopsparing är pension på grund av tidigare tjänst på annat sätt än genom en försäkring (

text: 10 kap. 5 § första stycket 3

text: IL). Det innebär att ersättningen ska tas upp som inkomst av tjänst i takt med att pensionen betalas ut (10 kap. 8 § och 11 kap. 1 § IL).

text: 4.4 Tidigare ställningstagande ersätts

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstagande ” Dansk ratepension ”, 2011-07-07, dnr

text: 131 488463-11/111

text: Ställningstagandet tar upp de ställda frågorna om beskattning enligt

text: inkomstskattelagen

text: rörande dansk rateopsparing. Ställningstagandet är omarbetat både vad gäller struktur och omfång i förhållande till det upphävda ställningstagandet. Skatteverkets bedömning rörande dansk privat rateopsparing överensstämmer med bedömningen i det upphävda ställningstagandet.

text: Vad gäller dansk rateopsparing som har samband med en anställning (arbetsgivaradministrerad) har Skatteverket däremot ändrat sin bedömning till följd av rättspraxis och anser att en arbetsgivares inbetalning till rateopsparingen inte är disponibel vid tidpunkten för inbetalningen. Den ersättningen som betalas ut från en sådan arbetsgivaradministrerad rateosparing är pension som ska tas upp som inkomst av tjänst i takt med att ersättningen betalas ut.

text: Det upphävda ställningstagandet behandlar även beskattning av dansk rateförsäkring (rateforsikring i pensionsøjemed). I den delen har innehållet, utan ändring i sak, inarbetats i Rättslig vägledning eftersom det handlar om tillämpning av ställningstagandena ” Utländsk försäkring som pensionsförsäkring ”, 2006-10-24, dnr

text: 131 318472-06/111

text: och ” Bruttolöneavdrag vid premiebetalning på utländsk pensionsförsäkring ”, 2007-06-21, dnr 131 287635/111 och inte några rättsliga bedömningar. Informationen finns nu i Rättslig vägledning – Villkor för en utländsk försäkring som är en pensionsförsäkring enligt

text: 58 kap. 5 §

text: IL .

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2656869

title: Framställning av periodiska publikationer och kringtjänster, mervärdesskatt

text: 1 Sammanfattning

text: Vissa tjänster som tillhandahålls en utgivare av periodiska medlemsblad, personaltidningar och organisationstidskrifter (i fortsättningen periodiska publikationer) på uppdrag av denne omfattas av undantag från skatteplikt med rätt till avdrag för ingående skatt som är hänförlig till sådana transaktioner (

text: 10 kap. 26 § första stycket 2 mervärdesskattelagen

text: [2023:200], ML).

text: Av lagtexten framgår att tjänster som avser framställning av publikationen, det vill säga mångfaldigandet, omfattas av undantag från skatteplikt. Skatteverket anser att ordalydelsen i ML ger uttryck för att den som åtar sig att mångfaldiga en periodisk publikation tillhandahåller en tjänst. Begreppet ”mångfaldigandet” kan inte tolkas på något annat sätt än att det avser själva tryckningen eller motsvarande av en sådan publikation. Det innebär att tryckningen av periodiska publikationer enligt ML får anses utgöra ett tillhandahållande av tjänster som omfattas av undantaget från skatteplikt när rätten att förfoga över de periodiska publikationerna överförs från den som tillhandahåller tryckningen till kunden.

text: Undantaget från skatteplikt omfattar även tekniska tjänster som krävs för mångfaldigandet av en periodisk publikation. Det är således fråga om sådana tjänster som innehåller olika tekniska moment som är nödvändiga för att materialet tekniskt ska vara möjligt att mångfaldiga.

text: Undantaget från skatteplikt omfattar dessutom tjänster som avser distribution av periodiska publikationer. Andra åtgärder som naturligt hänger samman med framställningen omfattas också av undantaget från skatteplikt.

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstagande ”Framställning av tryckta produkter; mervärdesskatt”, dnr

text: 131 355983-10/111

text: , från den 9 juli 2010. Det nya ställningstagandet behandlar enbart framställning av periodiska publikationer och kringtjänster. Ställningstagandet innebär ingen ändring i sak från tidigare ställningstagande. Övriga delar kan med hänsyn till rättspraxis framgå direkt av Rättslig vägledning. Ställningstagandet har tagits fram mot bakgrund av

text: rådets direktiv (EU) 2022/542 av den 5 april 2022

text: om ändring av direktiven

text: och

text: (EU) 2020/285

text: vad gäller mervärdesskattesatser. Ställningstagandet har även uppdaterats utifrån den nya mervärdesskattelag som trädde i kraft den 1 juli 2023.

text: 2 Frågeställning

text: Tillhandahållande av tjänster som avser framställning av periodiska publikationer omfattas under vissa förutsättningar av undantag från skatteplikt med rätt till avdrag för ingående skatt som är hänförlig till sådana transaktioner.

text: Skatteverket har i ställningstagandet ”Framställning av tryckta produkter; mervärdesskatt”, 2010-07-09, dnr

text: 131 355983-10/111

text: , uttalat att Sveriges anslutningsfördrag till EU (1994) innebär att all framställning i form av såväl tjänster som varor omfattas av framställning av periodiska publikationer enligt

text: 3 kap. 19 § första stycket 2 mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , GML, (numera

text: 10 kap. 26 § första stycket 2

text: ML).

text: Bestämmelsen i GML motsvarades fram till den 5 april 2022 av

text: artikel 111 b i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet. Genom

text: rådets direktiv (EU) 2022/542

text: vad gäller mervärdesskattesatser har

text: artikel 111 b

text: utgått samtidigt som ”framställning av publikationer för organisationer utan vinstsyfte” har lagts till i punkt 6 i bilaga III i mervärdesskattedirektivet. Det innebär att numera får alla medlemsstater tillämpa reducerad skattesats eller undantag från skatteplikt med rätt till avdrag för mervärdesskatt som betalats i det tidigare ledet på framställning av publikationer för organisationer utan vinstsyfte.

text: Frågan är vilka slags tjänster som omfattas av undantaget från skatteplikt i

text: 10 kap. 26 § första stycket 2

text: ML.

text: Skatteverket ger i detta ställningstagande sin syn på vad som enligt ML avses med framställning av periodiska publikationer. Ställningstagandet behandlar även vilka kringtjänster till framställningen som omfattas av detta undantag från skatteplikt med rätt till avdrag för ingående skatt som är hänförlig till sådana transaktioner.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Bestämmelser

text: Från skatteplikt undantas tillhandahållanden av tjänster som

text: 1. avser införande eller ackvisition av annonser i periodiska medlemsblad, personaltidningar och organisationstidskrifter som anges i 10 kap. 20 och 21 §§ eller

text: 2. tillhandahålls en utgivare av sådana publikationer som avses i 1 på uppdrag av denne, om tjänsterna avser

text: a) framställning av publikationen, det vill säga mångfaldigandet eller de tekniska tjänster som krävs för mångfaldigandet av publikationen, eller

text: b) distribution av upplagan eller någon annan åtgärd som naturligt hänger samman med framställningen (

text: 10 kap. 26 § första stycket

text: ML)

text: Medlemsstaterna får under vissa förutsättningar tillämpa reducerad skattesats eller undantag från skatteplikt med rätt till avdrag för mervärdesskatt som betalats i det tidigare ledet på framställning av publikationer för organisationer utan vinstsyfte (artikel

text: och

text: punkt 6 i bilaga III i mervärdesskattedirektivet).

text: En beskattningsbar person får göra avdrag för ingående skatt som är hänförlig till sådana transaktioner som avses i 13 kap. 6 och 8 §§, i den utsträckning den beskattningsbara personen använder varorna och tjänsterna för sina transaktioner inom landet som är undantagna från skatteplikt i enlighet med bland annat 10 kap. 26 § första stycket 2 om framställning och distribution av periodiska publikationer (

text: 13 kap. 10 § första stycket

text: ML, jämför artikel 169 b i mervärdesskattedirektivet).

text: 3.2 Förarbeten

text: Av förarbetena till ändringen av bestämmelsen i 3 kap. 19 § första stycket 2 första strecksatsen i GML (numera

text: 10 kap. 26 § första stycket 2 a

text: ML) anges att det av första strecksatsen framgår att med framställning avses mångfaldigandet (framställningstjänster). Med mångfaldigandet förstås själva tryckningen (eller motsvarande) av en publikation. Med tjänster som krävs för mångfaldigande avses sådana tekniska moment som är nödvändiga för att materialet tekniskt ska vara möjligt att mångfaldiga. Att till exempel anpassa olika material som beställaren tillhandahåller, såsom texten och bilderna, till det tekniska system som ska användas vid tryckningen utgör en framställningstjänst. Däremot kan inte arbete som i vidare mening är inriktat på framställningen utgöra en sådan teknisk tjänst som krävs för mångfaldigandet av publikationen. Exempel på tjänster som i regel faller utanför undantaget är bland annat redaktionellt arbete. Lagrådet har förordat en något annorlunda lagteknisk utformning av bestämmelsen. Eftersom förslaget i lagrådsremissen direkt definierar vad som avses med framställning och därmed kan antas vara tydligare för tillämparen anser regeringen att den i lagrådsremissen föreslagna utformningen är att föredra (

text: prop. 2002/03:5, s. 103

text: Av förarbetena till bestämmelsen i

text: 10 kap. 26 §

text: ML framgår att det inte ingick i utredningens uppdrag att se över undantagen som avser periodiska publikationer. Några förändringar av dessa har därför inte föreslagits. I den aktuella bestämmelsen har ”omsättning av tjänster” byts ut mot ”tillhandahållande av tjänster” som en följd av att begreppet ”omsättning” inte används i NML. Därutöver har endast en mindre språklig ändring gjorts. Enligt regeringens bedömning medför dessa ändringar ingen förändring av bestämmelsen innebörd. Paragrafen motsvarar

text: 3 kap. 19 §

text: ML och första stycket andra punkten genomför

text: artikel 98.2

text: och punkt 6 i bilaga III i mervärdesskattedirektivet (

text: prop. 2022/23:46 s. 275

text: och

text: 3.3 Rättspraxis

text: Ett bolag utförde ett antal bearbetningar innan ett periodiskt medlemsblad lämnades för tryckning. Det gällde bland annat layout, bearbetning av text och bilder, bildrepro, inskanning, digital bearbetning av material inför bränning på tryckplåt, kontroll av typsnitt och färg på annonsmaterial, möte med tidningsredaktion och inplacering av annonser och textmaterial. Bolagets tillhandahållande av tjänster ansågs i allt väsentligt ingå som ett led i det trycktekniska arbetet (

text: RÅ 2006 not. 12

text: Ett bolag monterade text och bilder i ett layoutprogram, typograferade rubriker och text m.m. Dessa tjänster ansågs vara framställningstjänster avseende ett periodiskt medlemsblad. I den mån det kunde ingå tjänster av redaktionellt slag i bolagets tillhandahållande ansågs de vara så obetydliga att de skulle bedömas vara underordnade framställningstjänsten (

text: RÅ 2006 not. 13

text: Ett förbund anlitade ett bolag för att producera en periodisk organisationstidskrift och i bolagets uppdrag ingick ansvar för redaktörskap, layout, tryckning och annonsering. Högsta förvaltningsdomstolen ansåg att bolagets tillhandahållande till förbundet omfattades av 3 kap. 14 § GML (numera

text: 10 kap. 21 §

text: ML) vilket innebär att det var fråga om en färdig publikation (vara) som är undantagen från skatteplikt (

text: HFD 2017 not. 1

text: Kopieringsverksamhet utgör leverans av varor i den utsträckning som verksamheten är begränsad till mångfaldigandet av dokument på någon form av medium och då rätten att förfoga över kopiorna överförs från den som utför kopieringen till den kund som har beställt dem. En sådan verksamhet ska emellertid kvalificeras som tillhandahållande av tjänster om den även innefattar tillhandahållandet av tilläggstjänster vilka kan anses vara huvudsakliga i förhållande till leveransen av varor och tilläggstjänsterna därför utgör det som kunden egentligen efterfrågar (

text: , Graphic Procédé, punkten 33).

text: 4 Bedömning

text: Vissa tjänster som tillhandahålls en utgivare av periodiska publikationer på uppdrag av denne omfattas enligt

text: 10 kap. 26 § första stycket 2

text: ML av undantag från skatteplikt med rätt till avdrag för ingående skatt som är hänförlig till sådana transaktioner. Detta gäller för följande tjänster.

text: Framställning av en periodisk publikation (avsnitt 4.1)

text: Tekniska tjänster som krävs för mångfaldigandet av en periodisk publikation (avsnitt 4.2)

text: Distribution och andra åtgärder som naturligt hänger samman med framställningen (avsnitt 4.3)

text: Vem som tillhandahåller tjänsterna saknar betydelse under förutsättning att tillhandahållandet sker till utgivaren av en periodisk publikation. Säljaren kan vara den som tekniskt har utfört framställningen, den som för utgivarens räkning har åtagit sig att framställa en publikation (en s.k. framställningssamordnare) eller någon annan.

text: Tillhandahållande av tjänster som i en vidare mening är inriktade på framställningen av en periodisk publikation som till exempel redaktionella tjänster omfattas inte av undantaget från skatteplikt i

text: 10 kap. 26 § första stycket 2

text: ML.

text: 4.1 Framställning av en periodisk publikation

text: Av lagtexten framgår att tjänster som avser framställning av en periodisk publikation, det vill säga mångfaldigandet, omfattas av undantag från skatteplikt.

text: Skatteverket anser att ordalydelsen i ML ger uttryck för att den som åtar sig att mångfaldiga en periodisk publikation tillhandahåller en tjänst. Begreppet ”mångfaldigandet” kan inte tolkas på något annat sätt än att det avser själva tryckningen eller motsvarande av en periodisk publikation. Det innebär att tryckningen av periodiska publikationer enligt ML får anses utgöra ett tillhandahållande av tjänster som omfattas av undantaget från skatteplikt när rätten att förfoga över de periodiska publikationerna överförs från den som tillhandahåller tryckningen till kunden.

text: För det fall tryckningen av dessa publikationer inte skulle omfattas av begreppet ”mångfaldigandet” skulle tillämpningen av undantaget från skatteplikt bli så begränsad att den inte skulle få avsedd effekt.

text: Det förhållandet att mångfaldigandet av ett dokument enligt EU-rättspraxis ska anses som leverans av en vara påverkar inte Skatteverkets tolkning av

text: 10 kap. 26 § första stycket 2 a

text: ML. Detta med hänsyn till att bestämmelsen i ML uttryckligen anger att tillhandahållande av tjänster som avser mångfaldigandet av periodiska publikationer omfattas av undantaget från skatteplikt.

text: Med framställning av periodiska publikationer avses även tjänster i form av efterarbete av trycksaken. Det kan till exempel vara att beskära och vika trycksakerna till rätt storlek. Även häftning kan ingå i efterarbetet.

text: 4.2 Tekniska tjänster som krävs för mångfaldigandet av en periodisk publikation

text: Undantaget från skatteplikt omfattar även tekniska tjänster som krävs för mångfaldigandet av publikationen. Det är således fråga om sådana tjänster som innehåller olika tekniska moment som är nödvändiga för att materialet tekniskt ska vara möjligt att mångfaldiga.

text: Det kan vara tjänster i form av anpassning av olika material som beställaren tillhandahåller till det tekniska system som ska användas vid tryckningen. Exempel på sådana tjänster är teknisk anpassning, montering och grafisk bearbetning av text.

text: 4.3 Distribution och andra åtgärder som naturligt hänger samman med framställningen

text: Undantaget från skatteplikt omfattar dessutom tjänster som avser distribution av periodiska publikationer. Exempel på tjänster som avser distributionen av upplagan är kuvertering, sortering och posthantering.

text: Andra åtgärder som naturligt hänger samman med framställningen omfattas också av undantaget från skatteplikt. Detta gäller bland annat samordning av framställningen av en periodisk publikation, som till exempel den administration som är nödvändig när en framställningssamordnare anlitar underleverantörer.

text: 4.4 Detta ställningstagande ersätter ett annat ställningstagande

text: 131 355983-10/111

text: rådets direktiv (EU) 2022/542


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2659349

title: Ställningstagandet ”Internetbaserade onlinespel, mervärdesskatt” ska inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet ” Internetbaserade onlinespel, mervärdesskatt”, daterat den 30 januari 2017, dnr

text: 131 430652-16/111

text: , ska inte längre tillämpas.

text: Ställningstagandet har tagits fram för att klargöra hur olika transaktioner som rör internetbaserade onlinespel ska bedömas mervärdesskattemässigt. Av ställningstagandet framgår att det är fråga om elektroniska tjänster, hur virtuella valutor ska bedömas om betalningen sker med sådan valuta och i vilken utsträckning säljaren ska ses som beskattningsbar person.

text: Hur virtuella valutor ska bedömas har utvecklats och nyanserats genom ställningstagandet ”Transaktioner med virtuella valutor, mervärdesskatt”, daterat den 29 november 2018, dnr

text: 202 259852-18/111

text: . Gränsdragningen mellan ekonomisk verksamhet och privat verksamhet har utvecklats genom ställningstagandet ”Beskattningsbar person – gränsdragning mellan ekonomisk verksamhet och privat verksamhet, mervärdesskatt”, daterat den 13 april 2021, dnr

text: . Bedömningen rörande virtuella valutor och om säljaren är en beskattningsbar person kan göras utifrån dessa ställningstaganden.

text: Det som framgår i övrigt av ställningstagandet kan ses som sådan information som endast är ett förtydligande. Informationen kan därför framgå direkt av Rättslig vägledning. Det finns därför inte längre skäl att ha kvar ställningstagandet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2670836

title: Hur ska en fastighetsägares utgifter för att uppföra laddstationer för elbilar hanteras skattemässigt i inkomstslaget näringsverksamhet

text: 1 Sammanfattning

text: Fråga har uppkommit hur en fastighetsägare eller tomträttsinnehavare ska hantera utgifter för laddstationer för elbilar i olika situationer för en näringsverksamhet som bedrivs på en näringsfastighet.

text: Utgifter för att uppföra laddstationer på mark ska enligt Skatteverket hänföras till byggnadsinventarier om dessa åsatts ett byggnadsvärde vid fastighetstaxeringen. I de situationer där ett sådant byggnadsvärde inte åsatts gäller istället att laddstationer som monterats på mark med hänsyn till konstruktion, karaktär och varaktighet ska räknas till inventarier, medan fundament och liknande räknas till markinventarier.

text: Utgifter för att uppföra laddstationer i en byggnad som inte är för bostadsändamål ska hänföras till byggnad eller byggnadsinventarier.

text: Utgifter för att uppföra laddstationer i en byggnad för bostadsändamål ska enligt Skatteverket hänföras till byggnad. Att parkeringsplatser på olika sätts knyts till de boende (bostadsändamål) innebär inte att det är fråga om en utåtriktad parkeringsverksamhet. Syftet med en sådan byggnad är istället att tillgodose ett ändamål som följer av boendet. Detta gäller oavsett om ersättning för el lämnas. Motsvarande synsätt att utgifterna ska hänföras till byggnad gäller när en särskild byggnad uppförs i anslutning till ett flerbostadshus i syfte att t.ex. tillgodose ett särskilt behov som kan anses följa av själva boendet, såsom exempelvis byggnad för sopor, tvättstuga, garage eller carport för de boende. Detta gäller oavsett om ersättning för el lämnas.

text: Är det däremot fråga om en utåtriktad parkeringsverksamhet som bedrivs i en avskiljbar del av en byggnad för bostadsändamål och där även laddning tillhandahålls mot ersättning, så ska utgifter för att uppföra laddstationer enligt Skatteverket hänföras till byggnadsinventarier. Motsvarande synsätt, att utgifter för laddstationer ska hänföras till byggnadsinventarier, gäller även om en utåtriktad parkeringsverksamhet bedrivs i en särskild byggnad i anslutning till ett flerbostadshus och där även laddning tillhandahålls mot ersättning.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit hur en fastighetsägares eller en tomträttsinnehavares utgifter för laddstationer för elbilar ska hanteras skattemässigt i inkomstslaget näringsverksamhet i olika situationer. Laddstationerna ska användas inom ramen för en näringsverksamhet som bedrivs på en näringsfastighet.

text: Frågeställningen avser hur utgifterna ska behandlas skattemässigt om laddstationer

text: uppförs på mark i syfte att tillhandahålla laddning för elbilar mot ersättning till företagets kunder, gäster, anställda eller till boende i flerbostadshus,

text: uppförs i en byggnad som inte är för bostadsändamål och där ersättning för el lämnas, eller då laddstationerna i en byggnad är till för företagets kunder, gäster eller anställda,

text: uppförs i ett flerbostadshus och där parkeringsplats med laddstationer är knutet till de boende (bostadsändamål), eller

text: uppförs i ett separat garage eller carport tillhörande ett flerbostadshus och där parkeringsplats med laddstation är knutet till de boende (bostadsändamål).

text: Som förutsättning för de olika frågeställningarna gäller att det är fasta installationer av elledning och laddstationer i en byggnad eller på mark för stadigvarande bruk.

text: I ställningstagandet används benämningen laddstation. Detta innefattar benämningar som laddstation, laddstolpe och laddbox.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Markanläggningar, markinventarier och inventarier

text: Lagtext

text: I

text: 18 kap.

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL finns bestämmelser som gäller för maskiner och andra inventarier som är avsedda för stadigvarande bruk. Att byggnads- och markinventarier behandlas som inventarier framgår av 19 kap. 19 § och 20 kap. 15 § (

text: 18 kap. 1 § första stycket

text: IL).

text: Med markanläggningar avses anordningar eller anläggningar som inte är byggnader eller inventarier och som är avsedda att användas i fastighetsägarens näringsverksamhet, t.ex. vägar, kanaler, hamninlopp, parkeringsplatser, fotbollsplaner och planteringar. Brunnar, källare och tunnlar räknas som markanläggningar till den del de inte räknas som byggnad. Som markanläggningar räknas också sådana arbeten som behövs för att marken ska göras plan eller fast (

text: 20 kap. 2 §

text: IL).

text: I anskaffningsvärdet för en markanläggning ska inte utgifter för markinventarier räknas in. Vad som menas med markinventarier framgår av 15 och 16 §§ (

text: 20 kap. 10 §

text: IL).

text: Som markinventarier räknas en markanläggning eller del av markanläggning som är avsedd att tillsammans med inventarier användas i den näringsverksamhet som bedrivs på fastigheten. Som markinventarier räknas också ledningar samt stängsel och liknande avspärrningsanordningar. För markinventarier gäller vad som sägs om inventarier (

text: 20 kap. 15 §

text: IL).

text: Om en ledning för vatten, avlopp, elektrisk ström, gas eller liknande är avsedd för både den näringsverksamhet som bedrivs på fastigheten och en byggnads allmänna användning, ska anskaffningsvärdet fördelas mellan markinventarier och byggnad i förhållande till den omfattning i vilken ledningen tillgodoser verksamheten respektive byggnadens allmänna användning. En ledning hänförs i sin helhet till markinventarier, om anskaffningsvärdet till minst tre fjärdedelar kan anses avse näringsverksamheten. Om anskaffningsvärdet till minst tre fjärdedelar kan anses avse byggnadens allmänna användning, räknas ledningen i sin helhet till byggnaden (

text: 20 kap. 16 §

text: IL).

text: Förarbetsuttalanden

text: Av förarbetena framgår att till inventariegruppen räknas sådana anordningar som är avsedda att nyttjas tillsammans med vissa maskiner eller andra inventarier i rörelse eller som är nödvändiga för den bedrivna verksamheten, till exempel ledningar för vatten, avlopp, elektrisk ström eller gas. Vidare nämns sådant som fundament, industrispår och traversbanor och liknande anordningar för interna transporter. Till inventariekategorin hänförs också stängsel och andra avspärrningsanordningar såsom grindar, bommar och räcken vilka normalt har en sådan konstruktion och allmän karaktär att de från varaktighetssynpunkt kan jämställas med inventarier. Enligt departementschefens uttalande är det riktigt och lämpligt att markanläggningar av nu nämnt slag i avskrivningshänseende efter funktionell grund hänförs antingen till byggnad eller till inventarier (

text: prop. 1969:100 s. 119

text: 3.2 Byggnader och byggnadsinventarier

text: Lagtext

text: I

text: 18 kap.

text: 18 kap. 1 § första stycket

text: IL).

text: Om en byggnad uppförs av den skattskyldige, är anskaffningsvärdet utgiften för att uppföra den (

text: 19 kap. 8 §

text: IL).

text: I anskaffningsvärdet för en byggnad som är avsedd för annat ändamål än bostadsändamål ska inte utgifter för byggnadsinventarier räknas in. Vad som menas med byggnadsinventarier framgår av 19–21 §§. Av 20 kap. 16 § framgår att ledningar för vatten m.m. i vissa fall inte anses som markinventarier utan som byggnad (

text: 19 kap. 10 §

text: IL).

text: I anskaffningsvärdet ska också räknas in utgifter för bl.a. till- eller ombyggnad (

text: 19 kap. 13 §

text: IL).

text: Som byggnadsinventarier räknas sådana delar och tillbehör i en byggnad som är avsedda att direkt tjäna den näringsverksamhet som bedrivs i byggnaden. Hit räknas inte sådana anordningar som är nödvändiga för byggnadens allmänna användning. För byggnadsinventarier gäller vad som sägs om inventarier (

text: 19 kap. 19 §

text: IL).

text: Om en ledning för vatten, avlopp, elektrisk ström, gas eller liknande är avsedd för både en byggnads användning i näringsverksamheten och byggnadens allmänna användning, ska anskaffningsvärdet fördelas mellan byggnadsinventarier och byggnad i förhållande till den omfattning i vilken ledningen tillgodoser verksamheten respektive byggnadens allmänna användning. En ledning hänförs i sin helhet till byggnadsinventarier, om anskaffningsvärdet till minst tre fjärdedelar kan anses avse näringsverksamheten. Om anskaffningsvärdet till minst tre fjärdedelar kan anses avse byggnadens allmänna användning, räknas ledningen i sin helhet till byggnaden (

text: 19 kap. 20 §

text: IL).

text: En konstruktion för vilken ett byggnadsvärde fastställts vid fastighetstaxeringen hänförs till byggnadsinventarier, om konstruktionen helt eller delvis utgör en maskin eller ett redskap (

text: 19 kap. 21 §

text: IL).

text: Förarbetsuttalanden

text: Av förarbetena framgår att till byggnad ska vid avdragsberäkningen hänföras alla nu till marken hörande ledningar och jämförliga anordningar, som är nödvändiga för byggnadens allmänna funktioner, dvs. väsentligen oberoende av vilken särskild näringsverksamhet som där bedrivs. Hit hör alltså vanliga ledningar för vatten, avlopp, elektricitet, gas och annat samt andra anordningar som brukar behövas för att en byggnad ska kunna användas såsom uppehållsplats för människor (

text: prop. 1969:100 s. 119

text: I den utredning som låg till grund för lagstiftningen framhölls att gränsdragningen mellan byggnad och inventarier endast gäller egendom av tillbehörskaraktär (

text: prop. 1969:100 s. 37

text: f. och

text: SOU 1968:26 s. 55

text: ). Till byggnad hänförs däremot inte tillgångar som anskaffats för att direkt tjäna industriell eller kommersiell verksamhet. Avskrivningsunderlaget för en byggnad kommer därför i princip att omfatta endast anskaffningsvärdet för själva byggnadsstommen och de anordningar som behövs för byggnadens allmänna funktioner. Hit hör också de utomhusledningar som tillgodoser dessa funktioner (

text: prop. 1969:100 s. 123

text: Av förarbetena till bestämmelsen framgår att det inte är uteslutet att det vid fastighetstaxeringen åsatta byggnadsvärdet i vissa fall i sin helhet bör anges såsom särskilt maskinvärde. Av det följer att hela byggnaden får dras av enligt de avskrivningsregler som gäller för inventarier. Som exempel nämns oljecisterner, siloanläggningar o.d. En dylik möjlighet att i vissa fall behandla till byggnad hänförliga anordningar som inventarier bör alltså enligt utredningens mening föreligga även i fortsättningen. De nu nämnda fallen kan enligt förarbetena sägas avse sådana konstruktioner, där begreppen byggnad och maskiner sammanfaller (

text: prop. 1969:100 s. 38

text: f.).

text: Praxis

text: Högsta förvaltningsdomstolen har i ett antal fall uttalat sig om hur uppdelningen mellan byggnadsinventarier och byggnad ska göras i ett antal situationer. I

text: RÅ 1977 ref. 135

text: , RÅ 1975 Aa 114 och RÅ 1970 Fi 1396 hänfördes specialanpassade dörrar för verksamheten till byggnadsinventarier. I RÅ Aa-180/79 hänfördes en uppvärmningsanläggning och ett brandlarm för en godsterminal till byggnad med motiveringen att värmeanläggningen hade byggts gemensamt för terminalens kontorsdel och lager och att det var en ordinär anläggning för uppvärmning av byggnad.

text: I RÅ 83 1:1 hänfördes ljudabsorberande undertak, en ventilations- och klimatanläggning, samt förstärkt belysning i ett kontorslandskap till byggnadsinventarier med hänsyn till den kontorsverksamhet som bedrevs i lokalerna. I RÅ 84 1:98 ansågs vissa installationsarbeten för belysning i en hotellbyggnad som byggnad. Väggbeklädnad och inredning med tillhörande vvs installationer i våtutrymmen och omklädningsrum ansågs däremot som byggnadsinventarier med hänsyn till den bedrivna verksamheten.

text: I

text: HFD 2017 ref. 36

text: skulle den el som producerades i solcellsanläggningen användas i flera byggnader för olika ändamål. Vidare skulle överskottet säljas på marknaden. Anläggningen var således inte avsedd att tillgodose ett särskilt behov av el i den bedrivna lantbruksverksamheten. Med hänsyn härtill uppfyllde anläggningen enligt Högsta förvaltningsdomstolen inte förutsättningarna för att hänföras till byggnadsinventarier utan hänfördes till byggnad.

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Installation av laddstationer på mark

text: Enligt frågeställningen kommer laddstationer uppföras på mark i syfte att tillhandahålla laddning för elbilar mot ersättning. Det kan vara till företagets kunder, gäster, anställda eller till boende i flerbostadshus.

text: Anläggningar såsom parkeringsplatser och liknande uppställningsplatser som är avsedda att användas i fastighetsägarens näringsverksamhet utgör inte byggnader eller inventarier, utan markanläggningar enligt

text: 20 kap. 2 §

text: IL.

text: Om laddstationerna har åsatts ett byggnadsvärde vid fastighetstaxeringen så ska dessa hänföras till byggnadsinventarier. Detta eftersom en sådan konstruktion enligt Skatteverket helt eller delvis utgör en maskin eller ett redskap i den meningen som avses i

text: 19 kap. 21 §

text: IL (jfr t.ex. Skatteverkets ställningstagande Vindkraftverk hänförs till byggnadsinventarier 2005-04-20 , dnr

text: 130 208909-05/111

text: ). I de situationer där

text: 19 kap. 21 §

text: IL inte är tillämplig för laddstationer som monterats på mark, gäller enligt Skatteverket att laddstationerna, med hänsyn till konstruktion, karaktär och varaktighet ska räknas till inventarier, medan fundament och liknande räknas till markinventarier (jfr Skatteverkets ställningstagande Anläggningar på tomtmark till hyreshus 2015-11-05 , dnr

text: 131 543560-15/111

text: , Skatteverkets ställningstagande Solcellsanläggningar på näringsfastighet 2014-11-12 , dnr

text: 131 622261-14/111

text: , och Skatteverkets ställningstagande Mobilmaster hänförs till byggnadsinventarier 2008-03-19 , dnr

text: 131 152879-08/111

text: Skatteverket anser att en laddstation som installeras i anslutning till en parkeringsplats eller uppställningsplats inte inverkar på bedömningen att parkeringsplatsen eller uppställningsplatsen utgör en markanläggning (jfr t.ex.

text: RÅ 1987 ref. 85

text: och

text: HFD 2012 not. 6

text: En utgift för ledning för elektrisk ström ska fördelas mellan markinventarier och byggnad utifrån bestämmelsen i

text: 20 kap. 16 §

text: IL. Skatteverket anser att om elledningarna endast betjänar laddstationerna så hänförs hela utgiften till markinventarier.

text: Skatteverket anser att om elledningarna endast betjänar sådana laddstationer som omfattas av bestämmelsen i

text: 19 kap. 21 §

text: IL så ska även ledningarna behandlas som byggnadsinventarier. Avser ledningarna även annan byggnad så tillämpas istället bestämmelsen i

text: 20 kap. 16 §

text: IL.

text: 4.2 Installation av laddstationer i en byggnad som inte är för bostadsändamål

text: För att laddstationer ska räknas som byggnadsinventarier ska de vara avsedda att direkt tjäna den näringsverksamhet som bedrivs i byggnaden. Av förarbetena och praxis framgår att bedömningen görs mot bakgrund av den verksamhet som bedrivs i byggnaden (se

text: prop. 1969:100 s. 119

text: och s. 123, och RÅ 83 1:1). Bedömningen görs i förhållande till om installationerna är betingade av byggnadens allmänna funktion som uppehållsplats för människor (jfr

text: HFD 2017 ref. 36

text: , RÅ 84 1:98 och RÅ Aa-180/79).

text: Skatteverket anser att det är karaktären på den verksamhet som bedrivs i en viss byggnad som är avgörande för bedömningen. Enligt Skatteverket finns inte med automatik en sådan koppling som avses i

text: 19 kap. 19 §

text: IL mellan en näringsverksamhet som bedrivs i en byggnad och förekomst av laddstationer och parkeringsplatser i en sådan byggnad. Bedömningen är beroende av omständigheterna i det enskilda fallet (se exempel nedan).

text: Skatteverket anser att om laddning tillhandahålls mot ersättning så kommer laddstationerna direkt att tjäna den näringsverksamhet som bedrivs i en sådan byggnad. Detta gäller oavsett om verksamheten bedrivs i hela byggnaden eller i en del av en byggnad.

text: Det är vanligt att det finns parkeringsplatser för bilar i en byggnad som har ett annat ändamål än parkeringsverksamhet. Skatteverket anser att de kan anses betingade av byggnadens allmänna funktion som uppehållsplats för människor. Motsvarande gäller även om laddstationer installeras i anslutning till sådana parkeringsplatser. Skatteverket anser även att motsvarande bedömning ska göras beträffande laddstationer som monteras på byggnadens ytterfasad och där parkeringsplatserna utgör en markanläggning.

text: Utgifter för tillkommande ledningsdragning med anledning av installationerna behandlas i enlighet med bestämmelsen i

text: 19 kap. 20 §

text: IL. Det innebär t.ex. att om anskaffning av ledningarna till minst tre fjärdedelar kan anses avse näringsverksamheten så ska dessa i sin helhet hänföras till byggnadsinventarier.

text: Nedan följer två exempel på hur bedömningen ska göras beträffande installation av laddstationer.

text: Exempel 1

text: En byggnad för kontors- eller varuhusändamål innehåller ett antal parkeringsplatser för anställda och besökare i en situation där ersättning för parkering inte lämnas. Laddstationer installeras vid ett antal platser, men den anställde eller besökaren betalar inte ersättning för el.

text: Att vissa anställda eller gäster i allmänhet erbjuds en möjlighet att parkera bilar i en byggnad innebär inte med automatik att det föreligger en sådan koppling som avses i

text: 19 kap. 19 §

text: IL relaterat till den verksamheten som bedrivs i den aktuella byggnaden. En sådan användning kan enligt Skatteverket mer anses betingad av byggnadens allmänna funktion som uppehållsplats för människor. Detta förhållande påverkas inte av att laddstationer monteras vid de aktuella parkeringsplatserna. I aktuell situation kommer laddstationerna att utgöra byggnad.

text: Exempel 2

text: Laddstationer installeras i en större lagerbyggnad i syfte att dessa ska förse eldrivna transportfordon som används i, och i anslutning till byggnaden, med laddning.

text: I en sådan situation kommer laddstationerna direkt att tjäna den näringsverksamhet som bedrivs i byggnaden och ska därför hänföras till byggnadsinventarier.

text: 4.3 Installation av laddstationer i ett flerbostadshus

text: I en byggnad, eller i en sådan del av en byggnad, för bostadsändamål gäller att hela anskaffningsutgiften för laddstationerna och hänförliga ledningsdragningar ska ingå i anskaffningsutgiften för byggnaden (se

text: 19 kap. 10 §

text: IL).

text: Att parkeringsplatser i en sådan byggnad, eller i en sådan del av en byggnad, på olika sätt knyts till de boende (bostadsändamål) medför inte en förändrad bedömning. Detta gäller t.ex. om det finns parkeringsplatser i byggnadens källarvåning som förses med laddstationer och där platserna upplåts till de boende. Detta gäller oavsett om de boende lämnar ersättning för el.

text: Skatteverket anser att motsvarande bedömning ska göras beträffande laddstationer som monteras på byggnadens ytterfasad och där parkeringsplatserna utgör en markanläggning.

text: Nedan följer ett antal exempel på hur bedömningen ska göras.

text: Exempel 1

text: Ett flerbostadshus innehåller bostäder på rad. I direkt anslutning till respektive bostad finns ett eget garage eller carport med förråd. Laddstationer installeras i respektive garage/carport.

text: I aktuell situation är det inte fråga om en utåtriktad parkeringsverksamhet utan om en verksamhet som är knuten till upplåtelse av bostad. I aktuell situation kommer laddstationerna att hänföras till byggnad. Detta gäller oavsett om de boende lämnar ersättning för el. Elledning som dras fram för sådana laddstationer behandlas på samma sätt (se

text: 19 kap. 20 §

text: IL).

text: Exempel 2

text: Två källarvåningar på ett större flerbostadshus inrymmer en näringsverksamhet i form av en parkeringsverksamhet. Laddstationer installeras och upplåtelse av el sker mot ersättning. Verksamheten är utåtriktad (såväl boende som allmänheten erbjuds parkering).

text: Bestämmelsen i

text: 19 kap. 10 §

text: IL tar sikte på en byggnad, eller i en sådan del av en byggnad, för bostadsändamål. Om en näringsverksamhet i form av t.ex. en parkeringsverksamhet, där även laddning tillhandahålls, bedrivs utåtriktat mot ersättning så kommer laddstationerna att utgöra byggnadsinventarier. Elledning som dras fram för sådana laddstationer behandlas i enlighet med

text: 19 kap. 20 §

text: IL.

text: 4.4 Laddstationer i ett fristående garage eller carport tillhörande ett flerbostadshus och där plats med laddstationer för elbil är knutet till bostaden

text: I en byggnad, eller i en sådan del av en byggnad, för bostadsändamål gäller att hela anskaffningsutgiften för laddstationer för elbilar och hänförliga ledningsdragningar ska ingå i anskaffningsutgiften för byggnaden (se

text: 19 kap. 10 §

text: IL).

text: Skatteverket anser att parkeringsplatser i ett fristående garage eller carport tillhörande ett flerbostadshus som knyts till de boende (bostadsändamål) inte medför en ändrad bedömning. Detta gäller oavsett om ersättning för el lämnas. Syftet med en sådan byggnad är istället att tillgodose ett ändamål som följer av boendet (jfr t.ex. byggnad för sopor eller tvättstuga i anslutning till ett flerbostadshus).

text: 19 kap. 20 §

text: IL. Det innebär t.ex. att om anskaffning av ledningarna till minst tre fjärdedelar kan anses avse byggnadens allmänna användning, räknas ledningen i sin helhet till byggnaden.

text: Enligt Skatteverket aktualiseras en bedömning i det enskilda fallet. Nedan lämnas ett antal exempel på hur bedömningen görs.

text: Exempel 1

text: Ett flerbostadshus innehåller bostäder på rad (jfr en "radhusliknande" bebyggelse). Respektive bostad disponerar en individuell plats i en fristående garagelänga. Laddstationer installeras i garagebyggnaden och respektive boende betalar för löpande elförbrukning genom elräkningen.

text: I aktuell situation är det inte fråga om en utåtriktad parkeringsverksamhet utan om en verksamhet som är knuten till upplåtelse av bostad. I aktuell situation kommer laddstationerna att hänföras till byggnad. Elledning som dras fram för sådana laddstationer behandlas på samma sätt (se

text: 19 kap. 20 §

text: IL).

text: Exempel 2

text: I en friliggande garagebyggnad som uppförts i anslutning till ett flerbostadshus finns parkeringsplatser som förbehållits de boende (boendeparkering). Laddstationer installeras.

text: I aktuell situation är det inte fråga om en utåtriktad parkeringsverksamhet utan om en verksamhet som är knuten till upplåtelse av bostad. I aktuell situation kommer laddstationerna att hänföras till byggnad. Detta gäller oavsett om de boende lämnar ersättning för el eller om det betalas via elräkningen. Elledning som dras fram för sådana laddstationer behandlas på samma sätt (se

text: 19 kap. 20 §

text: IL).

text: Exempel 3

text: Fastighetsägaren till ett flerbostadshus anlägger ett större fristående parkeringsgarage i närheten av flerbostadshuset. Laddstationer installeras och upplåtelse av el sker mot ersättning. Verksamheten är utåtriktad och inte särskilt förbehållen boendeparkering.

text: I aktuell situation kommer laddstationerna att utgöra byggnadsinventarier. Elledning som dras fram för sådana laddstationer behandlas på samma sätt (se

text: 19 kap. 20 §

text: IL).


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2671339

title: Beloppsgräns för debitering av preliminär skatt

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att beloppsgränsen som anges i

text: 55 kap. 2 §

text: SFL ska tillämpas även vid omprövning av beslut om preliminär debiterad skatt.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit om beloppsgränsen som anges i

text: 55 kap. 2 §

text: SFL gäller även vid omprövning av beslut om preliminär debiterad skatt enligt

text: 66 kap. 13 §

text: SFL.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Skatteverket ska senast den 20 i den första månaden under beskattningsåret besluta om debitering av F-skatt och särskild A-skatt (beslut om debitering av preliminär skatt) för den som ska betala sådan skatt.

text: Om skyldigheten att betala F-skatt eller särskild A-skatt uppkommer senare, ska beslut om debitering av preliminär skatt fattas så snart som möjligt.

text: F-skatt och särskild A-skatt ska debiteras i en post. Skatt som inte uppgår till 2 400 kr för beskattningsåret debiteras inte (

text: 55 kap. 2 §

text: SFL).

text: En begäran om omprövning av ett beslut om debitering av preliminär skatt ska ha kommit in till Skatteverket före utgången av den sjätte månaden efter beskattningsåret.

text: Om beslutet meddelas efter utgången av den fjärde månaden efter beskattningsåret, får begäran om omprövning komma in inom två månader från den dag då beslutet meddelades (

text: 66 kap. 13 §

text: SFL).

text: 4 Bedömning

text: Vid ett grundbeslut av debiterad preliminär skatt tillämpas en lägsta debitering om 2 400 kr för beskattningsåret (

text: 55 kap. 2 §

text: SFL). Fråga är om den gränsen ska tillämpas vid omprövningsbeslut. Skatteverkets tidigare uppfattning har varit att beloppsgränsen på 2 400 kr som anges i

text: 55 kap. 2 §

text: SFL inte gäller vid omprövning av beslut om preliminär debiterad skatt.

text: I

text: 66 kap. 13 §

text: SFL som reglerar omprövning av debiterad skatt samt i förarbeten till denna nämns inget om en lägsta debitering vid omprövning. Men det kan upplevas inkonsekvent att det ska finnas en beloppsgräns vid ett grundbeslut men inte vid ett omprövningsbeslut. Om en beloppsgräns inte används vid omprövningsbeslut kan det innebära att den debiterade skatten att betala bara blir ett par kronor per månad. Bestämmelsen i

text: 55 kap. 2 § tredje stycket

text: SFL om att preliminär skatt som inte uppgår till 2 400 kronor för beskattningsåret inte ska debiteras ska därför ses som en anvisning som gäller för hela beskattningsåret, dvs. oavsett om beslutet är ett s.k. grundbeslut eller omprövningsbeslut.

text: 55 kap. 2 §

text: SFL ska tillämpas även vid omprövning av beslut om preliminär debiterad skatt även om beloppsgränsen inte upprepas i

text: 66 kap. 13 §

text: SFL. Det innebär att om skattebetalaren lämnar en preliminär deklaration som gör att den totala årsdebiteringen blir mindre än 2 400 kr så ska Skatteverket inte påföra någon preliminär skatt för det året oavsett om det handlar om ett grund- eller omprövningsbeslut.