doctype: stallningstagande

text: Från och med den 12 juni 2026 ska de förordningar som ingår i EU:s migrations- och asylpakt tillämpas, bland annat asylprocedurförordningen och skyddsgrundförordningen. Detta innebär bl.a. att

text: utlänningslagens

text: och utlänningsförordningens bestämmelser inte är tillämpliga i de delar de är i strid med eller regleras av dessa förordningar. Den anpassade nationella lagstiftningen träder i kraft vid olika tillfällen. Detta rättsliga ställningstagande är inte uppdaterat i relation till förordningarnas bestämmelser eller anpassad nationell lagstiftning. Notera att det i

text: utlänningslagen

text: och i vissa av de EU-rättsliga förordningarna finns övergångsbestämmelser som reglerar vilka ärenden som ska träffas av de olika regelverken.

text: Datum för Version Avsnitt som reviderats Beslutsbeteckning revidering

text: 2026-06-12 3.0 Friskrivningsklausul RA/066/2026 2023-11-27 2.0 1, 2, 3, 4, 5, 6 och 7 RA/070/2023

text: -02 -06 20 20 5 rD ty S

text: I N S T R U K T I O N

text: Prop. 2023/24:18 s. 23

text: I

text: prop. 2020/21:191

text: och

text: prop. 2023/24:18

text: används dock begreppet humanitära skäl igen. 3 Lag (

text: ) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige (tillfälliga lagen) SFS 2023:652 Lag om ändring I

text: utlänningslagen (2005:716)

text: Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund, får tillstånd beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i Sverige. Vid bedömningen ska utlänningens hälsotillstånd, anpassning till Sverige och situation i hemlandet särskilt beaktas. Barn får beviljas uppehållstillstånd enligt första stycket även om de omständigheter som kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd ska beviljas vuxna personer. Ett uppehållstillstånd som beviljas enligt första stycket ska vara tidsbegränsat och gälla i tretton månader. Varje nytt tidsbegränsat uppehållstillstånd som därefter beviljas ska gälla i två år. En ansökan om permanent uppehållstillstånd får, när giltighetstiden för ett uppehållstillstånd löper ut, beviljas om utlänningen har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd i minst tre år och förutsättningarna för uppehållstillstånd med stöd av första stycket och de särskilda kraven i 7 § är uppfyllda

text: Prop. 2020/21:191

text: 6 RS/037/2021. Rättsligt ställningstagande om kraven på klarlagd identitet och pass i ärenden om uppehållstillstånd.

text: Proportionalitetsprincipen är en princip som säger att åtgärder inte ska gå utöver det som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet. Enligt denna princip vägs olika intressen mot varandra, till exempel samhällets krav på säkerhet mot individens rätt till personlig integritet. I Sverige har proportionalitetsprincipen länge betraktats som en grundläggande rättsprincip och har därför aldrig blivit kodifierad. 8 RS/037/2021, s. 25. 9

text: Prop. 2004/05:170 s. 188

text: och

text: Prop. 2023/24:18 s. 27

text: Prop. 2020/21:191

text: s.119 12

text: MIG 2022:7

text: Prop. 2004/05:170 s. 187

text: Prop. 2004/05:170 s. 192

text: MIG 2007:33

text: I och II 16

text: Prop. 2013/14:216

text: . 17

text: Prop. 2004/05:170 s. 202

text: Prop. 2021/22:224 s. 85

text: ff. 19

text: Prop. 2004/05:170 s. 202

text: och

text: Prop. 2021/22:224 s. 88

text: 21 jfr

text: Prop. 2004/05:170 s. 194

text: och

text: 22 jfr

text: MIG 2020:24

text: Prop. 2023/24:18 s. 26

text: 24 Ibid. och

text: prop. 2023/24:18 s. 23

text: MIG 2007:35

text: . 26 Medical Country of Origin Information (MedCOI). 27

text: MIG 2010:23

text: MIG 2007:48

text: . 29

text: MIG 2007:43

text: . 30

text: MIG 2021:18

text: 31 För stöd gällande

text: artikel 3 i Europakonventionen

text: då sjukdom åberopas hänvisas till Migrationsverkets specifika styrning. En viktig dom i sammanhanget från Europadomstolen är Paposhvili mot Belgien, 41738/10. 32 Rättsligt ställningstagande om tillämpning av

text: artikel 3 i Europakonventionen

text: då sjukdom åberopas 33

text: MIG 2012:13

text: . 34

text: MIG 2014:9

text: MIG 2020:24

text: . 36

text: MIG 2009:31

text: . 37

text: MIG 2007:33

text: I och II. 38

text: MIG 2010:6

text: Se Rättsligt ställningstagande. Att höra barn – RS/010/2020. 40

text: Prop. 2023/24:18 s. 27

text: Prop 2020/21:191 s. 188

text: . 42

text: Prop 2020/21:191, s. 114

text: Prop. 2017/18:186 s. 74

text: och

text: 44 jfr

text: MIG 2018:20

text: Prop. 1996/97:25 s. 247

text: 46 Jfr

text: MIG 2020:24

text: , Prövningen av barnets bästa ska ske i enlighet med den metod som framgår av RS/009/2020, Rättsligt ställningstagande om prövning av barns bästa. 47

text: Prop. 2017/18:186 s. 96

text: . 48

text: Prop. 2023/24:18 s. 27

text: Prop 2020/21:191

text: , avsnitt 9. 50 Se bland annat

text: prop. 2013/14:216 s. 20

text: och

text: prop. 2020/21:191

text: , avsnitt 9.1.

text: 11 § (tillfälliga lagen) 52

text: Prop. 2004/05:170 s. 191

text: . 53 I

text: MIG 2020:24

text: gjorde domstolen bedömningen att det fanns förutsättningar att bevilja ett uppehållstillstånd med stöd av

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: och 11 § tillfälliga lagen för ett barn fött i Sverige som vistats i landet i 14 år. Vid en sammantagen bedömning av de exceptionella omständigheterna i barnets fall och den mycket starka anknytningen hit ansåg domstolen att en utvisning i ärendet inte var proportionerlig, varvid en utvisning skulle utgöra ett konventionsbrott. Se även Europadomstolens dom den 14 juni 2011 i målet

text: Osman mot Danmark

text: , nr 38058/09. I målet som gällde

text: artikel 8 i EKMR

text: lades vikt vid omständigheten att barnet tillbringat sina s.k. formativa år i värdlandet samt att rätten till skydd för sitt privatliv även omfattar en rätt att etablera och utveckla relationer med andra människor och omvärlden.

text: Se 2 kap. 1 § utlänningsförordningen.

nyckelord: Praxis Lagstiftning Utlänningslag

publisher: Migrationsverket

status: gällande

title: Uppehållstillstånd enligt 5 kap. 6 § utlänningslagen

org: migr

text: Fakta om rättsliga ställningstaganden

type: stycke

text: Rättsliga ställningstaganden utgör Migrationsverkets uttalanden om hur en författning bör tolkas och är styrande för myndighetens medarbetare. De beslutas av chefen för rättsavdelningen.

text: Rättsliga ställningstaganden förs in i en särskild dokumentserie, RS-serie. Dokumentserien är gemensam för hela myndigheten. Beslut om fastställande, ändringar och upphävande av ett rättsligt ställningstagande förs in i beslutsdokumentserien för chefen för rättsavdelningen.

text: Sammanfattning

type: rubrik

text: Möjligheten att bevilja barn och vissa vuxna uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter i

text: 5 kap 6 § andra stycket utlänningslagen

text: har tagits bort. För barn gäller nu att de, i likhet med vad som gäller för vuxna, får beviljas uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter, med den skillnaden att det inte ska krävas att de omständigheter som kommer fram har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd ska beviljas vuxna personer.

text: Bestämmelsen i

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: är avsedd att användas för de situationer som inte omfattas av någon av huvudgrunderna för uppehållstillstånd, vilka måste prövas först. Det är en samlad bedömning som ska göras av omständigheterna i ärendet, och skälen för att sökanden ska få stanna i Sverige ska vara av personlig art. De personliga skäl som särskilt ska beaktas är utlänningens hälsotillstånd, anpassning till Sverige och situationen i hemlandet.

text: Regeringen anser att bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter i 5 kap. 6 § är förenlig med Sveriges konventionsåtaganden.

text: Vid tillämpning av

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: ska rättspraxis från Migrationsöverdomstolen, samt EU-rätten och internationella konventioner, främst Europakonventionen och barnkonventionen, beaktas.

text: Utgångspunkten är att identiteten ska vara styrkt i ärenden som ska prövas enligt

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: . I vissa fall kan det dock vara tillräckligt om den sökande gjort sin identitet sannolik. En proportionalitetsavvägning bör då göras, likt den som sker i familjeåterföreningsärenden när den sökande inte kan styrka sin identitet.

text: Det kan finnas undantagssituationer då uppehållstillstånd kan beviljas trots att den sökande varken har klargjort/styrkt identiteten eller gjort den sannolik. Detta kan till exempel vara fallet när det är fråga om svåra sjukdomstillstånd.

text: Det är den sökande som har bevisbördan för att uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter ska kunna beviljas. Det som är avgörande för hur högt beviskrav som kan ställas är huruvida den sökande kan dokumentera och belägga de omständigheter som åberopas av honom eller henne.

text: Ett uppehållstillstånd som beviljas enligt

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: ska vara tidsbegränsat och gälla i tretton månader. Varje nytt tidsbegränsat uppehållstillstånd som därefter beviljas ska gälla i två år.

text: 5 kap. 7 § utlänningslagen

text: är uppfyllda.

text: Kravet på pass vid vistelse i Sverige gäller enligt 2 kap. 1 § utlänningsförordningen inte för en utlänning som kan beviljas eller har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: 1. Bakgrund

text: EU-rätten ställer inga krav på att medlemsstaterna ska ha en inhemsk bestämmelse som möjliggör uppehållstillstånd av humanitära skäl. Det existerar dock en sådan bestämmelse i en majoritet av medlemsstaterna. Det kan uppstå fall då en sådan bestämmelse som den i

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: behövs för att Sverige ska kunna leva upp till sina konventionsåtaganden och då i första hand Europakonventionen och barnkonventionen.

text: Sedan 1980 har det funnits en möjlighet för utlänningar som är i Sverige att beviljas uppehållstillstånd på grund av vad som tidigare betecknades som humanitära skäl. I samband med 2005 års utlänningslag utmönstrades begreppet humanitära skäl och ersattes med synnerligen ömmande omständigheter.

text: Bestämmelsen i

text: 5 kap. 6 § andra stycket utlänningslagen

text: ändrades år 2014 på så sätt att barn fick beviljas uppehållstillstånd om omständigheterna var särskilt ömmande.

text: Under perioden 20 juli 2016 – 19 juli 2021 gällde avvikelser enligt 11 och 12 §§ i den tillfälliga lagen. Uppehållstillstånd enligt bestämmelsen om synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter i

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: skulle då endast få beviljas om det stred mot ett svenskt konventionsåtagande att avvisa eller utvisa utlänningen.

text: I juli 2021 utvidgades möjligheten att bevilja uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter till att i vissa situationer också omfatta vuxna personer. Det infördes då en bestämmelse i

text: som innebar att en vuxen person som hade vistats i Sverige med uppehållstillstånd och under den tiden fått en särskild anknytning till Sverige kunde beviljas uppehållstillstånd om omständigheterna var särskilt ömmande.

text: Från och med den 1 december 2023 har andra stycket ändrats på så sätt att bestämmelsen om särskilt ömmande omständigheter tagits bort.

text: Därtill anges att barn får beviljas uppehållstillstånd enligt första stycket även om de omständigheter som kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd ska beviljas vuxna personer. Ändringen innebär en återgång till den lydelse som bestämmelsen hade före den 1 juli 2014.

text: 2. Regleringen i

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: Regleringen i

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: lyder:

text: 2.1 Beviskravet för identiteten enligt

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: Varken i förarbetena till de ändrade reglerna i

text: utlänningslagen

text: , tidigare praxis eller tidigare förarbeten ges vägledning i frågan om vilket beviskrav rörande identiteten som gäller för att kunna erhålla uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: Huvudregeln i Sverige är att sökanden ska styrka sin identitet för att kunna få uppehållstillstånd. Det finns undantag för ärenden som rör behovet av skydd samt vissa familjeåterföreningsärenden och anknytningsärenden där barn berörs. Anledningen till det högt ställda beviskravet är att kontrollen av identiteten ska bidra till att bekämpa olaglig invandring och människohandel samt till att förebygga alla typer av hot mot medlemsstaternas inre säkerhet, allmänna ordning, folkhälsa och internationella förbindelser.

text: Även i ärenden som ska prövas enligt regeln i 5 kap. 6 § är utgångspunkten att identiteten ska vara styrkt. I vissa fall kan det dock vara tillräckligt om den sökande gjort sin identitet sannolik.

text: En proportionalitetsavvägning bör då göras, likt den som sker i familjeåterföreningsärenden när den sökande inte kan styrka sin identitet. Det kan exempelvis handla om svårigheten att erhålla pass eller identitetshandlingar från hemlandet. En sådan avvägning krävs för bedömning av om en bevislättnad, ofta med innebörden att identiteten endast behöver göras sannolik, kan vara motiverad.

text: Det kan också finnas undantagssituationer då uppehållstillstånd kan beviljas enligt 5 kap. 6 § trots att den sökande varken har klargjort/styrkt identiteten eller gjort den sannolik. Detta kan till exempel vara fallet då det är fråga om svåra sjukdomstillstånd.

text: Att identiteten inte är styrkt eller sannolik utgör också en del av den avvägning som görs i samband med bedömningen av om en utvisning skulle komma att strida mot Sveriges konventionsåtaganden. Frågan om identiteten är alltså en integrerad del i denna bedömning.

text: 3. Synnerligen ömmande omständigheter

text: Av

text: 5 kap. 6 § första stycket utlänningslagen

text: framgår att om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund, får tillstånd beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i Sverige. Vid bedömningen ska utlänningens hälsotillstånd, anpassning till Sverige och situationen i hemlandet särskilt beaktas. Skälen för att sökanden ska få stanna i Sverige ska vara av personlig art.

text: Kravet är alltså att omständigheterna i ärendet ska vara synnerligen ömmande. Bestämmelsen i

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: tillämpas för personer som redan befinner sig i Sverige och ansöker om uppehållstillstånd härifrån. Bestämmelsen är avsedd för de situationer som inte omfattas av någon av huvudgrunderna för uppehållstillstånd, till exempel arbete, studier eller flytt till en familjemedlem eller skydd undan förföljelse. Utgångspunkten är att den som inte har en grund för uppehållstillstånd måste återvända till sitt hemland. Regeln är därför av undantagskaraktär och avsedd att tillämpas restriktivt. Uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: kan inte beviljas när utlänningen omfattas av ett avlägsnandebeslut som fått laga kraft.

text: Av förarbetena framgår att det inte går att uttömmande ange alla de förhållanden som kan beaktas vid bedömningen av vad som är synnerligen ömmande omständigheter.

text: I bedömningen av utlänningens situation i hemlandet kan exempelvis omständigheter som social utstötning, traumatisering till följd av tortyr eller liknande svåra upplevelser i hemlandet eller till följd av människohandel vid en samlad bedömning vägas in som skäl för uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter. Migrationsöverdomstolen har understrukit att skyddsgrunder och övriga grunder ska hållas åtskilda vid en bedömning av om en utlänning ska beviljas uppehållstillstånd. Bedömning av skyddsbehov ska alltså göras inom ramen för skyddsbehovsprövningen och inte inom ramen för prövningen av om det föreligger synnerligen ömmande omständigheter.

text: I svensk rätt gäller principerna om fri bevisprövning och fri bevisvärdering. Det innebär att det i princip är tillåtet att åberopa samtliga former av bevisning vid en rättslig prövning av om det finns synnerligen ömmande omständigheter. Det finns inte några bestämmelser som anger hur bevisningen ska värderas. Det är en individuell bedömning som ska göras i det enskilda ärendet.

text: Eftersom det rör sig om en fakultativ bestämmelse, dvs. där det anges att får bevilja ett uppehållstillstånd, finns ingen absolut rätt till uppehållstillstånd. Att Migrationsverket får bevilja uppehållstillstånd medför således en större flexibilitet i prövningen och möjlighet att friare motivera varför ett uppehållstillstånd, trots uppfyllda rekvisit och därmed laglig möjlighet att bevilja, ändå inte beviljas. Vid tillämpningen av paragrafen ska alltså även eventuella skäl som talar mot uppehållstillstånd vägas in i bedömningen.

text: En prövning av sökandens vandel ska dessutom göras inom ramen för

text: 5 kap. 17 § utlänningslagen

text: . Enligt äldre förarbeten angavs att det, för att uppehållstillstånd ska kunna nekas, förutsätts att det finns en lagakraftvunnen dom som avser fängelsestraff av inte allt för kort varaktighet. I senare förarbeten har regeringen bl.a. angett att dessa krav framstår som förhållandevis högt ställda. Regeringen understryker vikten av att tillämpande myndigheterna kan göra en fri vandelsprövning utifrån en avvägning mellan skälen för och emot uppehållstillstånd. Det ska vara tillräckligt med ett brott utan att det behöver vara fråga om en viss omfattning. Även kortare fängelsestraff eller en icke frihetsberövande påföljd bör få genomslag vid prövningen och inte bara lagakraftvunna domar utan även andra lagföringar, såsom godkända strafförelägganden, ska kunna beaktas vid bedömningen. Vad gäller ”misskötsamhet” bör sådan endast beaktas då det är fråga om brottslighet som ligger på gränsen till vad som ensamt kan hindra uppehållstillstånd. Det måste då vara fråga om förhållanden som är otvetydigt konstaterade, exempelvis en av utlänningen erkänd gärning som kan bedömas komma att leda till fällande dom eller annan misskötsamhet där de faktiska omständigheterna är helt klarlagda.

text: De skäl som utlänningen åberopar som grund för uppehållstillstånd ska sedan vägas mot anmärkningarnas tyngd i det enskilda fallet. Ju svagare skälen för uppehållstillstånd är desto mindre allvarligt brott bör krävas för att uppehållstillstånd ska kunna vägras och tvärtom.

text: De överväganden som gjordes i samband med införandet av 5 kap 6 § och den praxis som finns gällande bestämmelsen, kan även fortsättningsvis ge vägledning vad gäller frågan om synnerligen ömmande omständigheter både vad gäller barn och vuxna. Därtill måste även den rättsutveckling som skett på området beaktas, till exempel det förhållandet att uppehållstillstånd som huvudregel numera är tidsbegränsade i stället för permanenta. I relevanta delar bör även den praxis som har utvecklats kring den tidigare bestämmelsen om särskilt ömmande omständigheter kunna beaktas, till exempel i fråga om när beslut om utvisning kan anses stå i strid med svenska konventionsåtaganden.

text: För en vuxen person som har beviljats uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter enligt den tidigare regleringen kan nuvarande regel innebära att han eller hon inte längre uppfyller kraven för att beviljas ett nytt uppehållstillstånd när det tidigare tillståndet löper ut.

text: Regeringen anser att bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter är förenlig med Sveriges konventionsåtaganden.

text: I avsnitten 3.1 – 3.3 nedan ges bland annat exempel från olika rättsfall från Migrationsöverdomstolen som rör utlänningens hälsotillstånd, anpassning till Sverige samt situation i hemlandet.

text: 3.1 Hälsotillstånd

text: MIG 2007:35

text: . Bestämmelsen i

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: om synnerligen ömmande omständigheter är av undantagskaraktär. För att uppehållstillstånd enligt denna bestämmelse ska kunna beviljas vuxna personer av enbart medicinska skäl krävs att hälsotillståndet är synnerligen allvarligt. För att bevilja uppehållstillstånd på grund av psykisk ohälsa måste medicinsk utredning ge stöd för att den psykiska ohälsan är så svår att tillståndet är livshotande. Om självdestruktiva handlingar har företagits måste de ha utförts på grund av svår psykisk ohälsa som är styrkt.

text: I detta sammanhang kan det finnas skäl att hänvisa till Migrationsverkets utredningsskyldighet och verkets möjlighet att använda sig av MedCOI.

text: MIG 2010:23

text: . En kvinna, som led av en blodcancersjukdom, riskerade att utveckla akut leukemi om hon inte behandlades med ett visst läkemedel. Hon hade gjort sannolikt att läkemedlet inte fanns att tillgå via officiella kanaler i hemlandet och att tillgången på det både var oregelbunden och osäker.

text: Mot bakgrund av att kvinnan ansetts sakna tillgång till adekvat vård i hemlandet, och då det fanns möjlighet att bereda henne vård i Sverige, har hon beviljats permanent uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter.

text: MIG 2007:48

text: . När vård och mediciner finns att tillgå i hemlandet kan uppehållstillstånd inte beviljas på grund av synnerligen ömmande omständigheter även om utlänningen själv måste bekosta den nödvändiga behandlingen.

text: MIG 2007:43

text: . Tillstånd har inte kunnat beviljas på grund av utlänningens hälsotillstånd, eftersom det intyg om hälsotillståndet som har åberopats bl.a. inte hade utfärdats av en läkare och dessutom saknade uppgifter om den aktuella situationen och framtida vårdbehov.

text: MIG 2021:18

text: . Med hänsyn till hälsotillståndet hos ett barn finns det sådana särskilt ömmande omständigheter att uppehållstillstånd kan beviljas. Även fråga om vilken utredning som krävs vid en sådan prövning.

text: Rättsfall från främst Europadomstolen kan också bli aktuella i sammanhanget. För vidare vägledning se också RS 008/2020.

text: 3.2 Anpassning till Sverige

text: MIG 2012:13

text: . Vid prövningen av om det föreligger sådana ömmande omständigheter att en utlänning bör få stanna i Sverige på grund av sin anpassning till landet måste även rätten till privatliv enligt

text: artikel 8 i Europakonventionen

text: beaktas. Detta innebär att svenska myndigheter och domstolar vid prövningen ska ta hänsyn till alla de sociala och kulturella band som en person kan ha i ett samhälle. Därav följer också att den sammanlagda tid under vilken personen i fråga vistats i landet får betydelse på så sätt att en lång vistelsetid kan innebära att personen hunnit skaffa sig starka band till landet. Det saknar då i och för sig betydelse om vistelsetiden är illegal eller infaller under tid före den aktuella ansökan om uppehållstillstånd. Illegal vistelsetid ska beaktas i den proportionalitetsbedömning som ska göras inom ramen för

text: artikel 8 i Europakonventionen

text: MIG 2014:9

text: . En utlänning har anfört att han har vistas i Sverige i drygt fem år, är ekonomiskt självförsörjande genom arbete och näringsverksamhet, har tagit banklån, har egen bostad, talar flytande svenska, har uppdrag som kontaktperson i olika kommuner, är aktiv i en förening och har tagit svenskt körkort. Dessa omständigheter avseende hans anpassning till Sverige har inte ansetts vara av sådan tyngd, vare sig enskilt eller sammantaget, att han har rätt till uppehållstillstånd med stöd av

text: MIG 2020:24

text: . Ett 14-årigt barn, fött och uppvuxet i Sverige, har beviljats uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter eftersom en utvisning ansågs stå i strid med barnkonventionen. Vid en sammantagen bedömning av de exceptionella omständigheterna i barnets fall och den mycket starka anknytningen hit kan en utvisning inte anses vara proportionerlig.

text: 3.3 Situationen i hemlandet

text: MIG 2009:31

text: (1). I mål om uppehållstillstånd har en kvinna med barn beviljats permanent uppehållstillstånd i Sverige med stöd av

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: på grund av risken för social utstötning vid ett återvändande till hemlandet. Vid den sammantagna bedömningen av om det förelegat synnerligen ömmande omständigheter har särskild hänsyn tagits till att kvinnan inte vistats i hemlandet på cirka 14 år och till att kvinnan och barnet saknade ett socialt nätverk i hemlandet.

text: Noteras bör att Migrationsöverdomstolen i aktuellt mål inledningsvis konstaterar att det inte berörts närmare i förarbetena hur detta rekvisit ska tillämpas. Vidare att domstolen citerar sig själv, då den framhåller sitt tidigare avgörande från 2007 där domstolen understrukit att skyddsgrunder och övriga grunder ska hållas åtskilda vid en bedömning av om en utlänning ska beviljas uppehållstillstånd. Bedömning av skyddsbehov ska alltså göras inom ramen för skyddsbehovsprövningen och inte inom ramen för prövningen om det föreligger synnerligen ömmande omständigheter.

text: 4. Beviskravet enligt

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: Det är den sökande som har bevisbördan för att uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter ska kunna beviljas. Vilket beviskrav som uppställs omnämns dock inte i förarbetena. I ett rättsfall diskuterar Migrationsöverdomstolen vilka beviskrav som bör vara uppfyllda i förhållande till de omständigheter som sökanden kan åberopa. Det som är avgörande för hur högt beviskrav som kan ställas upp är huruvida den sökande kan dokumentera och belägga de omständigheter som åberopas av honom eller henne.

text: Medicinska skäl

text: Medicinska skäl har ett högre beviskrav eftersom sökanden i detta fall kan inkomma med medicinsk dokumentation till stöd för att hälsotillståndet är av tillräckligt allvarlig karaktär.

text: Sökandens anpassning till Sverige

text: Sökandens anpassning till Sverige är också omständigheter av sådan karaktär att bevisning bör kunna föras av sökanden utan alltför omfattande svårigheter.

text: Omständigheter som är svårbevisade

text: På motsvarande vis uppställs det lägre beviskrav för utlänningen för omständigheter som är svåra att bevisa.

text: En omständighet som anses vara svårbevisad är till exempel risk för social utstötning vid ett återvändande till hemlandet eller andra svårigheter som kan uppkomma om sökanden tvingas återvända.

text: Utgångspunkten när det gäller beviskravet för identiteten i prövningen enligt

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: är, som tidigare nämnts i 2.1, att denna ska vara styrkt. I vissa fall kan en proportionalitetsbedömning komma att tillämpas. En sådan bedömning rörande identiteten innebär i detta sammanhang att när den sökande inte kan styrka sin identitet, till exempel på grund av svårigheten att erhålla pass eller identitetshandlingar från hemlandet, kan ofta en bevislättnad tillämpas, vanligtvis med innebörden att identiteten ska göras sannolik istället för att styrkas.

text: Konsekvensen av detta kan innebära att olika beviskrav kan komma att tillämpas i prövningen enligt 5 kap. 6 § första stycket. Till exempel ett beviskrav rörande situationen i hemlandet och ett annat för identiteten hos sökanden.

text: 5. Särskilt om barn

text: Barn kan ha egna skäl för uppehållstillstånd och ska prövas som enskilda individer, oavsett om de är ensamkommande eller del i en familjekonstellation. Barnets egna uppgifter ska vägas in.

text: Enligt regleringen i

text: 5 kap 6 § andra stycket utlänningslagen

text: får barn beviljas uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter enligt första stycket även om de omständigheter som kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd ska beviljas vuxna personer.

text: Denna skrivning markerar en mer generös prövning av ärenden som rör barn jämfört med ärenden som rör vuxna. Samtidigt innebär den en återgång till tidigare lydelse i 5 kap. 6 § andra stycket och innefattar en viss skärpning i förhållande till tidigare reglering om särskilt ömmande omständigheter. Med den nya regleringen kan det bli svårare för vissa barn, som inte har en annan grund för uppehållstillstånd, att få stanna i Sverige. För ett barn som har beviljats uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter kan den nya regleringen även innebära att barnet inte längre uppfyller kraven för att beviljas ett nytt uppehållstillstånd när det tidigare tillståndet löper ut. Samtidigt ska en samlad bedömning av omständigheterna i varje enskilt fall fortsatt göras. Inom ramen för bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter finns också utrymme att bevilja uppehållstillstånd i situationer där det skulle strida mot Sveriges konventionsåtaganden att neka uppehållstillstånd. En sådan bedömning ska göras utifrån de aktuella konventionsåtagandena och med beaktande av relevant praxis. Migrationskommittén konstaterar att det inte är helt enkelt att veta var gränsen för Sveriges konventionsåtaganden går.

text: Vid en sådan bedömning ska portalparagrafen om barnets bästa i

text: 1 kap. 10 § utlänningslagen

text: , som har sin grund i

text: artikel 3 i barnkonventionen

text: , beaktas. Genom inkorporeringen av barnkonventionen i svensk lag förtydligas att svenska bestämmelser ska tolkas i ljuset av barnkonventionen. Inkorporeringen innebär emellertid i princip inte någon ny uppgift för rättstillämpningen då lagstiftningen sedan tidigare ska tolkas fördragskonformt.

text: Artikel 3 i barnkonventionen

text: anger att vid alla åtgärder som rör barn ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. En motsvarande bestämmelse finns i artikel 24 i den Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Begreppet barnets bästa syftar till att säkerställa både fullt och faktiskt åtnjutande av alla de rättigheter som erkänns i barnkonventionen. Som lagstiftaren tidigare uttalat får prövningen av barnets bästa dock inte gå så långt att det i princip blir till ett eget kriterium för uppehållstillstånd att vara barn Barnets bästa är inte den enda eller den avgörande faktorn för att ett uppehållstillstånd ska beviljas. Barnkonventionens artiklar medger inte var för sig eller tillsammans en rätt för ett barn att vistas i Sverige. Barnkonventionen ställer emellertid ett krav på att en intresseavvägning görs där proportionaliteten av att neka vistelserätt bedöms.

text: När olika intressen vägs mot varandra ska barnets bästa väga tungt, men inte ensamt vara utslagsgivande. Barnets bästa kan inte i sig grunda rätt till uppehållstillstånd, utan det är

text: utlänningslagen

text: som reglerar den rätten. Beslutet kan komma att strida mot barnets bästa, om det är slutsatsen av en avvägning i ärendet. Bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter uppfyller de minimikrav som krävs för att Sveriges konventionsåtaganden ska uppfyllas. Om risk för brott mot barnkonventionen eller Europakonventionen föreligger finns även synnerligen ömmande omständigheter. Prövningen av barnets bästa ska ske i enlighet med den metod som framgår av RS/009/2020 (Rättsligt ställningstagande om prövning av barns bästa).

text: Vid bedömningen kan anpassningen till Sverige få större betydelse än tidigare eftersom ordningen med tidsbegränsade uppehållstillstånd innebär att barn kommer att vistas i Sverige med sådana tillstånd i större omfattning och av andra skäl än tidigare.

text: Det kan inte ställas upp någon exakt gräns för hur lång tid ett barn ska ha vistats i Sverige för att en tillräckligt stark anknytning till svenska förhållanden ska ha uppnåtts.

text: Av Migrationsöverdomstolens avgörande

text: MIG 2020:24

text: , som gällde frågan om det förelåg särskilt ömmande omständigheter och risk för konventionsbrott enligt den tidigare regleringen, framgår att det i bedömningen av de faktorer som bygger anknytningen till Sverige, förutom vistelsetiden, bland annat kan få betydelse vilken ålder och mognad barnet har, om barnet går i skola, barnets sociala relationer utanför familjen och barnets kunskap i svenska språket liksom om barnet vistats i Sverige under sina formativa år. Avgörandet är till stora delar ett viktigt metodavgörande men kan också ge vägledning i frågan om vad som kan utgöra konventionsbrott inom ramen för synnerligen ömmande omständigheter enligt den nya regleringen. Om det bedöms att ett utvisningsbeslut skulle medföra ett konventionsbrott (vilket var fallet i

text: MIG 2020:24

text: ) bör också synnerligen ömmande omständigheter anses föreligga. Vid en helhetsbedömning av vad som är barnets bästa ska som en del av bedömningen barnets anknytning till Sverige beaktas, i den delen är det anknytningen som är av vikt, inte vistelsetiden i sig.

text: Domstolen gjorde också förtydligandet att familjens, och följaktligen barnets, långa illegala vistelse i Sverige inte kan belasta barnet eftersom barn inte kan anses ha samma möjlighet som vuxna att påverka valet att undanhålla sig verkställighet av tidigare utvisningsbeslut. Av förarbeten till

text: utlänningslagen

text: framgår att det i fråga om anknytning till följd av anpassning främst är laglig vistelsetid som räknas. Däremot kan illegal vistelse beaktas om omständigheterna som föranlett den långa tidsutdräkten varit utom utlänningens kontroll. Vid den avvägning som ska göras kan en anpassning som skett under illegal vistelse inte bortses från när det gäller barn. En anpassning som skett under legal vistelse bör dock ges en än större tyngd vid proportionalitetsbedömningen. Vistelsetiden i Sverige är dock, som nämns i domen, inte en ensamt avgörande faktor i bedömningen. Barnet i målet hade dessutom haft laglig rätt att vistas i Sverige under de senaste drygt fyra åren, eftersom familjens ansökningar hade varit föremål för prövning, vilket får anses vara en avsevärd tid med hänsyn till barnets ålder.

text: 6. Tillståndstidens längd

text: Ett uppehållstillstånd som beviljas på grund av synnerligen ömmande omständigheter ska vara tidsbegränsat och gälla i tretton månader. Om uppehållstillståndet förlängs ska giltighetstiden bestämmas till två år. Därefter får förlängning av tillståndet göras med två år i taget. Efter minst tre år med uppehållstillstånd kan en ansökan om ett permanent uppehållstillstånd beviljas, under förutsättning att utlänningen också uppfyller de särskilda krav som anges i

text: 5 kap. 7 § utlänningslagen

text: Ett permanent uppehållstillstånd kan endast beviljas i samband med en prövning av en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd. En utlänning som har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd på någon annan grund tidigare kan som regel få tillgodoräkna sig denna tid vid bestämmandet av tidpunkten för när en ansökan om permanent uppehållstillstånd kan beviljas.

text: 7. Undantag från kravet på pass

text: En utlänning som kan beviljas eller har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: behöver inte ha pass vid vistelse i Sverige. Att en sökande saknar pass är alltså inget hinder mot att bevilja uppehållstillstånd i dessa ärenden.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 1003-98/901

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Clowner

org: skv

text: Nytt: 2006-01-18

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och får anses ersatt av ställningstagandet Utövande konstnärer m.m., dnr

text: 131 655475-05/111

text: Angående synpunkter på tolkning av "kulturmomsen"

text: Riksskatteverket (RSV) har mottagit Era synpunkter avseende RSV:s formulering om clowner i Handledning för mervärdesskatt 1997 (MHL).

text: Utövande konstnärs framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk som omfattas av lagen (

text: ) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, URL, omfattas av skattefrihet enligt

text: 3 kap. 11 § 1 p.

text: ML.

text: I Avsnitt 19.2.1 i MHL 1997 angavs att "trollkonstnärer, clowner, imitatörer, jonglörer, statister och akrobater framför i regel inte något litterärt eller konstnärligt verk".

text: Den ovanstående meningen har tagits bort i MHL 1998. För att framförandet skall omfattas av skattefrihet vill dock RSV betona nedanstående krav. För skattefrihet räcker det inte med att någon framför ett litterärt eller konstnärligt verk. Det ställs dessutom krav på att man tolkar eller levandegör verket. Den som framträder skall vara en s.k. utövande konstnär.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10099-01/120

title: Produktionsutläggning, rättighetsupplåtelse eller inte?

text: Nytt: 2018-01-25

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2018-01-25 , dnr.

text: 202 38750-18/111

text: Sammanfattning

text: RSV har erhållit begäran om förtydligande av brevsvar från den 15 dec 1999 rörande produktionsutläggningar och reporterfotografering. Svaret innebär att bedömning måste göras utifrån gällande avtal från fall till fall.

text: Med anledning av inkommen begäran om förtydligande av Riksskatteverkets (RSV) brevsvar från den 15 dec 1999 rörande produktionsutläggningar och reporterfotografiuppdrag meddelar RSV följande.

text: Av RSV:s tidigare brevsvar framgår dess syn då man anger att beträffande produktionsutläggningar och reporterfotografiuppdrag där överlåtelse sker av skyddat verk, måste en bedömning av avtalet ske huruvida även andra tjänster tillhandahålls. Vidare måste bedömas vari tyngdpunkten i prestationen ligger. En generell bedömning att tyngdpunkten i tillhandahållandet ska ligga på rättighetsupplåtelse kan därför enligt RSV:s mening inte göras.

text: Bolaget har i inkommen fråga angett att vid en produktionsutläggning svarar som regel uppdragstagaren för produktionen fram till färdigt TV-program. Uppdragets fullgörande består således i att denne till TV-bolaget levererar TV-programmet i form av en master, till vilket TV-bolaget förvärvar den upphovsrättsliga förfoganderätten. TV-programmet i sig utgör ett upphovsrättsligt skyddat verk, ett filmverk.

text: Av

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 4

text: framgår att skattesats om 6 % är tillämplig vid upplåtelse eller överlåtelse av rättigheter som omfattas av 1, 4 eller

text: 5 §

text: i lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, dock inte när det är fråga om fotografier, reklamalster, system och program för automatisk databehandling eller film, videogram eller annan jämförlig upptagning som avser information.

text: Av 1 § lagen om upphovsrätt framgår att upphovsrätten till filmverk omfattas av lagen.

text: Bolaget menar att överlåtelse av rättighet till filmverk omfattas av skattesats 6 % oberoende av vilka tjänster uppdragstagaren upphandlat från annan tillhandahållare för att kunna producera filmen. Om avtalet/omsättningen avser förvärv av upphovsrättslig exploateringsrätt till ett filmverk, som skapats på bolagets uppdrag, är det likaledes för den mervärdesskatterättsliga bedömningen irrelevant huruvida uppdragstagaren vid avtalets fullgörande själv har utfört tjänster, vilka enskilt betraktade vore mervärdesskattepliktiga respektive skattepliktiga med en avvikande procentsats. Bolaget önskar att RSV bekräftar den bedömning som ovan framförts.

text: RSV gör den bedömningen att om uppdragstagaren för produktionen svarar för denna fram till färdigt TV-program bör det vara fråga om en rättighetsupplåtelse och därmed en skattesats om 6 %. Att uppdragstagaren upphandlat tjänster från annan för att kunna producera filmen bör inte ha någon betydelse. Även om det också är så att produktionstjänsterna är nödvändiga för framställningen och sändningen av verket, dvs. TV-programmen, får produktionstjänsterna ses som ett underordnat led i tillhandahållandet av rättigheterna.

text: RSV är av den bedömningen att det avgörande för vad som överlåts eller tillhandahålls är avtalet, dvs. vad bolaget har beställt och betalar för. Avgörande är således om avtalet omfattar någon rättighet eller inte. Vidare måste bedömas om avtalet innefattar flera tillhandahållanden som inte kan anses vara underordnade någon huvudtjänst. Om så är fallet ska samtliga dessa tillhandahållanden bedömas om de avser någon rättighetsupplåtelse eller inte och utifrån detta ska skattesats avgöras.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10145-98/900

title: Begreppet marknadsnoterad

text: Begreppet marknadsnoterad infördes i samband med 1990 års skattereform och förekommer i olika sammanhang inom skattelagstiftningen. Det definieras i 27 § 2 mom. andra stycket lagen (

text: ) om statlig inkomstskatt (SIL). Med marknadsnotering avses enligt detta lagrum notering på inländsk eller utländsk börs eller annan kontinuerlig notering av marknadsmässig omsättning, som är allmänt tillgänglig. Även allmänt tillgängliga uppgifter om köp- och säljpriser från market makers (

text: prop. 89/90:110

text: sid 429 =

text: SOU 1989:33

text: sid 107) medför att marknadsnotering föreligger.

text: Begreppet marknadsnoterad förekommer även på andra håll inom skattelagstiftningen och bör där tillämpas likformigt.

text: Vid tillämpningen av begreppet marknadsnoterad bör följande gälla.

text: Finansiellt instrument, som är inregistrerat eller noterat vid svensk eller utländsk börs, bör anses marknadsnoterat liksom också aktie som är noterad på auktoriserad marknadsplats. Under 1998 har Aktietorget i Norden AB som första bolag i Sverige erhållit tillstånd att få bedriva verksamhet som auktoriserad marknadsplats. IM Marknadsplats AB har erhållit tillstånd att bedriva sådan verksamhet fr.o.m. den 1 januari 1999.

text: För övriga finansiella instrument bör följande förutsättningar vara uppfyllda för att de skall anses marknadsnoterade:

text: 1. Avsikten skall vara att det finansiella instrumentet skall vara varaktigt noterat. Därvid anses teckningsrätt, interimsaktie o dyl. varaktigt noterad om moderaktien är marknadsnoterad.

text: 2. Noteringarna skall avse omsättning, t. ex. avslut eller inlösen, som normalt förekommer minst en gång var tionde dag.

text: 3. Det skall finnas bank, fondkommissionär, market maker eller annan som håller noteringarna allmänt tillgängliga och ombesörjer att dessa bevaras intill utgången av sjätte året efter noteringsåret. Uppgift om huruvida ett finansiellt instrument uppfyller kraven för att det skall anses vara marknadsnoterat eller ej samt var sådan information kan erhållas skall kostnadsfritt i första hand lämnas av den som offentliggör noteringen.

text: Det sagda innebär att ett finansiellt instrument kan anses marknadsnoterat även om noteringar inte offentliggörs. Därvid skall dock särskilt beaktas att prissättning sker på marknadsmässiga villkor. Det ankommer i första hand på vederbörande emittent, market maker eller motsvarande att ange huruvida ett finansiellt instrument bör anses marknadsnoterat eller ej.

text: Enligt Riksskatteverkets uppfattning bör aktier på SBI-listan, Göteborgs-listan och Nya Marknaden normalt anses marknadsnoterade enligt punkterna 1-3 ovan. Detsamma gäller vid 1999 års taxering även aktier som handlas på IM Marknadsplats AB.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10201-98/901

title: Purchasing Card

text: Nytt: 2007-08-16

text: Detta ställningstagande upphör att gälla. Det som framgår av avsnitt 2.1 får anses ersatt av ställningstagandet Purchasing Card, dnr

text: 130 439981-04/1152

text: . Det som framgår av avsnitt 2.2. har i huvudsak kommenterats i Handledning för mervärdesskatt.

text: Sammanfattning

text: Riksskatteverket (RSV) har mottagit förfrågningar om användandet av s.k. "Purchasing Card" kan accepteras utifrån svensk mervärdesskattesynpunkt. I bifogad promemoria återfinner Ni RSV:s samlade bedömningar och krav för att förfarandet ska accepteras. Promemorian har tagits fram i samråd med RSV:s beredningsgrupp för mervärdesskattefrågor samt referensgrupp för redovisningsfrågor.

text: I bifogad promemoria återfinner Ni RSV:s samlade bedömningar avseende denna fråga. Promemorian har tagits fram i samråd med RSV:s beredningsgrupp för mervärdesskattefrågor samt referensgrupp för redovisningsfrågor.

text: De frågeställningar som särskilt berörs avser frågan om de handlingar som framställs i "Purchasing card"-systemet kan läggas till grund för mervärdebeskattning. Särskilt berörs frågan om avdrag för ingående skatt kan erhållas med den månatliga momsrapporten som underlag. Den andra frågan som uppkommer är när tidpunkten för redovisningsskyldigheten respektive avdragsrätten inträder.

text: Det skall särskilt betonas att RSV:s bifogade ställningstagande endast avser det i promemorian beskrivna förfarandet. Förfarandet förutsätter att en rapport skapas som uppfyller de av RSV uppställda kraven. Rapporter från vanliga köp- och kreditkort omfattas således inte av detta ställningstagande.

text: Promemoria

text: Bilaga till skrivelse daterad 1998-12-16 Promemoria angående "Purchasing Card"

text: 1 Frågeställning

text: RSV har tillfrågats av bl.a. VISA och American Express om användande av s.k. "Purchasing Card" innebär några problem ur svensk mervärdeskattesynpunkt. Konceptet "Purchasing Card" har för VISA:s vidkommande beskrivits på följande sätt.

text: Kortet "VISA Purchasing" är resultatet av ett globalt initiativ av VISA i syfte att inom ramen för gällande regler förenkla den administrativa hanteringen av inköp, från det att en beställning/order går ut och hela hanteringen till det att säljarens faktura bokförts och betalats.

text: Konceptet innebär kortfattat att de banker som är medlemmar i VISA ställer ut kort till särskilt utvalda anställda inom företag eller myndigheter. Dessa kortinnehavare upphandlar därefter varor och tjänster direkt från leverantörer med hjälp av sitt VISA Purchasingkort. Varje kortinnehavare har en beloppsgräns upp till vilken han är tillåten att förvärva varor eller tjänster och det går även att bestämma vilka typer av förvärv kortinnehavaren får göra.

text: Alla förvärv som skett med hjälp av detta kort faktureras månadsvis det företag/den myndighet i vilket kortinnehavaren är anställd via en VISA Purchasingavräkning som är utställd av den bank vilken tillhandahållit kortet. Eftersom kortinnehavaren får göra förvärv, inom de begränsningar som är uppställda, direkt från leverantörer och uppgifter avseende korttransaktionerna redovisas i en periodisk rapport försvinner i praktiken behovet av det pappersarbete och administration som är för knippat med interna rekvisitioner, inköpsordrar, fakturor mm. Det faktum att en enda periodisk rapport kombinerad med en enda betalning täcker det stora flertalet utgifter innebär att kortet "VISA Purchasing" har stora fördelar i förhållande till hur upphandling normalt sker.

text: I insända handlingar har transaktionskedjan beskrivits grafiskt. Den kan sammanfattas i följande led.

text: 1) Telefonorder från kortinnehavaren.

text: 2) Dataöverföring av transaktionsuppgifter från leverantören till dennes bank.

text: 3) Banken överför transaktionsuppgifterna plus säljarens moms.reg.nr till VISA-systemet

text: 4) Uppgifterna överförs till kundens bank och betalning sker ca 2-3 dagar efter led 2).

text: 5) Kundens bank utställer, i regel månadsvis, en momsrapport över periodens inköp.

text: I skrivelserna till RSV framhålls att "Värdet med VISA Purchasing skulle emellertid reduceras väsentligt om vanliga fakturor var tvungna att upprättas för varje enskild försäljning för att avdrag för mervärdesskatt skall kunna medges eller för att förfarandet skall kunna anses vara förenligt med god redovisningssed."

text: Avseende utvecklingen i andra länder framhålls att VISA Purchasing Card redan blivit infört i Storbritannien och VISA och skattemyndigheten där (HM Customs & Excise) har samarbetat i syfte att överkomma problem, som exempelvis relaterar till mervärdesskatt, så att en lösning har kunnat hittas som tillmötesgår allas intressen. Anvisningen från HM Customs & Excise, Notice 701/48 från oktober 1997 har bilagts insända handlingar. En i princip motsvarande överenskommelse finns med skattemyndigheterna i Tyskland. Dessutom väntas besked om en slutlig överenskommelse inom kort från Irland och diskussionerna är dessutom långt gångna i Belgien och Frankrike. Vidare anförs att eftersom produkten kommer att påverka uppbörden och administrationen av mervärdesskatt över hela EU har VISA löpande fört en dialog med EG kommissionen (Directorate-General XXI) sedan 1994. Kommissionen stödjer VISAs mål att hitta en gemensam standard över hela Europa för hur elektronisk momsrapportering skall ske vid användandet av VISA Purchasing.

text: 2 RSV:s svar

text: Sverige har, liksom England och övriga nämnda länder, implementerat EG:s direktiv på mervärdeskatteområdet. Enligt EG:s sjätte mervärdeskattedirektiv, artikel 10, inträder skattskyldighet när skatt kan tas ut, d.v.s när skattemyndigheten enligt lag får rätt att i ett givet ögonblick göra anspråk på skatt från den skattskyldige. Detta sker när en vara levererats eller en tjänst utförts eller vid successiva tillhandahållanden vid utgången av de perioder som avräkningar eller betalningar hänför sig till. Vidare kan skatt tas ut vid betalning a conto innan varorna levererats eller tjänsterna utförts. Möjlighet föreligger för medlemsstaterna att föreskriva att skatten för vissa transaktioner eller för vissa kategorier av skattskyldiga kan tas ut vid annat tillfälle, såsom senast när faktura utfärdats, när köpeskilling mottagits eller inom viss angiven tid från dagen för skattskyldighetens inträde. Enligt artikel 17 inträder avdragsrätten för köparen samtidigt som skattskyldigheten inträder för säljaren. Reglerna präglas av reciprocitetsprincipen.

text: De svenska mervärdeskattereglerna utgår också från reciprocitetsprincipen men har inte samma utformning. Skillnaden består i att de svenska reglerna, sedan 1981, vid faktureringsmetoden anknyter till när en faktura bokförts eller bort bokföras enligt god redovisningssed. Enligt bokslutsmetoden medges dock att kontantmetoden tillämpas utom för räkenskapsårets sista redovisningsperiod, då även ej bokförda kund- och leverantörsfakturor skall medtas.

text: I de från 1981 gällande reglerna infördes ett nytt begrepp, nämligen redovisningsskyldighet. Reglerna för skattskyldighetens inträde lämnades oförändrade, men tillämpades enbart för att bestämma skattens storlek eller för att avgöra om skattskyldighet överhuvudtaget förelåg. Vid vilken tidpunkt skatten skulle redovisas avgjordes av de nya reglerna om redovisningsskyldighet, som i sin tur anknöt till regler i den nyligen införda

text: bokföringslagen

text: (BFL).

text: Närmast berörda bestämmelser i

text: mervärdesskattelagen

text: (ML) är

text: 1 kap. 3 §

text: 8 kap.

text: och

text: 17 §§

text: 11 kap. 5 §

text: 13 kap.

text: och

text: 16 §§

text: Genom hänvisningarna i 13 kap. 6 och 16 §§ ML berörs även tillämpningen av reglerna i 4, 5 och 8 §§ i BFL.

text: Vid tillämpningen av ovanstående regler kan två frågor uppkomma. Den ena är den fråga som direkt ställts, nämligen om de handlingar som framställs i systemet kan läggas till grund för mervärdebeskattning. Förfrågan inriktas närmast på om avdrag för ingående skatt kan erhållas med den månatliga momsrapporten som underlag. Den andra frågan som uppkommer är när tidpunkten för redovisningsskyldigheten respektive avdragsrätten inträder. I den engelska anvisningen har, utifrån engelska mervärdeskatteregler, fastställts tidpunkter för skattskyldighetens och avdragsrättens inträde, liksom särskilda krav i form av lag på uppgifter som skall inlämnas till myndigheterna.

text: 2.1 Faktura eller jämförlig handling

text: Krav på faktureringsskyldighet finns i

text: 11 kap.

text: ML. En förutsättning för avdrag för ingående skatt enligt 8 kap. är att avdragsrätten styrks genom faktura eller jämförlig handling (17 och 19 §§). En faktura eller jämförlig handling skall enligt 11 kap. 5 § första stycket innehålla uppgift om

text: 1) ersättningen,

text: 2) skattens belopp för varje skattesats,

text: 3) utställarens och mottagarens namn och adress eller någon annan uppgift genom vilken de kan identifieras,

text: 4) transaktionens art,

text: 5) platsen för varans mottagande,

text: 6) den skattskyldiges registreringsnummer enligt 14 kap. 24 § eller ..... och

text: 7) övrigt som kan ha betydelse för bedömningen av skattskyldigheten och mottagarens avdragsrätt eller rätt till återbetalning.

text: Redovisningsskyldigheten enligt

text: 13 kap. 6 §

text: ML anknyter till när en omsatt vara eller tjänst enligt god redovisningssed har bokförts eller borde ha bokförts medan avdragsrätten enligt

text: 13 kap. 16 §

text: ML anknyter till när ett förvärv eller en import enligt god redovisningssed bokförts eller borde ha bokförts.

text: Redovisningsreglerna för bokföring av affärshändelser finns i 4, 5 och 8 §§ i BFL.

text: Enligt 4 § gäller följande.

text: I bokföringen skall som affärshändelser löpande noteras alla förändringar i förmögenhetens storlek och sammansättning såsom in- och utbetalningar samt uppkomna fordringar och skulder. Som affärshändelse räknas också den bokföringsskyldiges tillskott till och uttag ur verksamheten av pengar, varor eller annat. Inför bokslut (markerat med fetstil här) skall bokföringen härutöver tillföras fordrings- och skuldposter som behövs för att bestämma de intäkter och kostnader som rätteligen hör till räkenskapsåret.

text: Enligt 5 § första och andra stycket gäller följande.

text: Bokföringen skall för varje affärshändelse grundas på handling som härrör från affärshändelsen eller särskilt upprättats om denna (verifikation). Har den bokföringsskyldige tagit emot handling om affärshändelsen, skall denna handling användas som verifikation. Om det är påkallat med hänsyn till arten av mottagen handling, får bokföringen i stället grundas på särskild upprättad hänvisningsverifikation.

text: Verifikation skall på varaktigt sätt innehålla uppgifter om när den upprättats, när affärshändelsen inträffat, vad denna avser, vilket belopp den gäller, vilken motpart den berör samt, i förekommande fall, vilka handlingar som legat till grund för affärshändelsen och var originalhandling förvaras.

text: De enligt 4 § definierade och enligt 5 § verifierade affärshändelserna skall enligt 8 § första stycket bokföras i kronologisk ordning post för post (i vissa fall godtas att de bokförs i sammandrag) efter verifikationsnummer eller andra identifieringstecken som åsatts verifikationerna (grundbokföring, tidigare användes begreppet dagbokföring) . Om tidpunkten för bokföring sägs i 8 § andra stycket.

text: Kontanta in- och utbetalningar skall bokföras senast påföljande arbetsdag (kassabokföring). Övriga affärshändelser skall bokföras så snart det kan ske. I fråga om fordringar och skulder gäller att de skall bokföras så snart det kan ske sedan faktura eller annan handling , som tillkännager anspråk på vederlag, utfärdats eller mottagits eller sådan handling bort föreligga enligt god affärssed.

text: Tillämpningen av sistnämnda bestämmelse har vållat vissa problem och olika uppfattningar finns om när grundbokföring skall eller får ske, per den dag handlingar upprättats/mottagits eller alternativt per den dag affärshändelsen inträffat. Denna fråga behandlas under avsnitt 2.2 nedan.

text: Viss ledning för tillämpningen av bestämmelserna om bokföringsunderlag och grundbokföring kan hämtas från två uttalanden från Bokföringsnämnden (BFN), dels BFN U 89:11 Försäljning mot kontokort och dels BFN U 92:4 om EDI och annan elektronisk överföring av uppgifter om affärshändelser. Ledning kan också hämtas från Regeringsrättens (RR) dom den 17oktober 1997 (mål nr

text: ) angående omsättningsbegreppet vid kontokortsförsäljning och Skatterättsnämndens (SRN) förhandsbesked den 13 november 1997 angående Bankgirocentralens (BGC) uppdragsfakturering.

text: BFN konstaterar i BFN U 89:11 att "den försäljning som sker mot kontokort inte kan jämställas med kontantförsäljning. Säljföretaget erhåller på grund av bakomliggande avtal en fordran på kontokortsföretaget. När betalning erhålles utgör detta en särskild affärshändelse." Eftersom betalning enligt avtal normalt erhålles inom 3 dagar från det att redovisning kommit in till kontokortsföretaget menar BFN, att det av praktiska skäl kan godtas, om vissa villkor uppfylles, att fordringens uppkomst och betalning bokförs som en affärshändelse. I BFN U 94:2 behandlas elektronisk överföring av uppgifter om affärshändelser. I vissa tillämpningar förekommer det att uppgiftslämnandet begränsas och att säljare och köpare var för sig skapar underlag för sin bokföring. När det gäller tidpunkten för bokföring uttalar BFN att bestämmelserna i

text: 8 § andra stycket

text: BFL gäller även vid användande av sådana överföringsrutiner som avses i detta uttalande.

text: I domen den 17 oktober 1997 ansåg RR i likhet med SRN att den aktuella varan med äganderätt fick anses övergå först från återförsäljaren till kontokortsföretaget och därefter från detta till kontokortshavaren. Leveransen av varan skedde direkt från återförsäljaren till kontokortshavararen. I SRN förhandsbesked 13/10-97 ansågs BGC:s uppdragsfakturering vara en särskild tjänst som skulle beläggas med mervärdeskatt och inte en skattebefriad finansiell tjänst.

text: Mot bakgrund av ovanstående gäller enligt RSV följande

text: - försäljaren

text: Säljaren får anses ha utfärdat en faktura eller därmed jämförlig handling vid tidpunkten för dataöverföring av transaktionsuppgifter till banken/VISA/AMEX/, eftersom möjlighet då finns att ta fram en utskrift av översända uppgifter. Detta förutsätter att uppgifterna uppfyller kraven i

text: 5 §

text: BFL och

text: 11 kap. 5 §

text: ML samt att avtalet innebär att säljaren överfört äganderätten alternativt uppdragit faktureringen till banken/VISA/AMEX.

text: Av insänd dokumentation framgår inte klart om uppgifter om tidpunkten för handlingens upprättande, leveransdatum samt platsen för varans mottagande uppfyllts. De kan vara uppfyllda om angivet datum (VISA) eller tax point (AMEX) avser såväl datum för leverans som dataöverföring samt om platsen för varans mottagande alltid är köparens affärslokal.

text: - för köparen

text: Den rapport innehållande transaktionsuppgifter avseende inköp från till kortet anslutna leverantörer som, i regel månadsvis, tillställes köparen uppfyller enligt RSV kraven på en faktura eller därmed jämförlig handling om den innehåller samtliga uppgifter som föreskrivs i

text: 5 §

text: BFL och

text: 11 kap. 5 §

text: ML. Av insänd dokumentation framgår inte helt klart att datum (VISA) eller tax point (AMEX) överensstämmer med leveransdag. Om så är fallet och om platsen för varans mottagande alltid är köparens affärslokaler är kraven uppfyllda.

text: 2.2 Redovisningsskyldighetens och avdragsrättens inträde

text: Reglerna om skattskyldighetens inträde, som finns i

text: 1 kap. 3 §

text: ML, har i allt väsentligt varit oförändrade sedan mervärdeskattens införande. Skyldigheten att betala skatt för sådan omsättning i yrkesmässig verksamhet som är skattepliktig enligt 1-2 §§ inträder när varan har levererats eller tjänsten tillhandahållits eller när varan eller tjänsten tagits i anspråk genom uttag. Redan dessförinnan inträder dock skattskyldighet om ersättning helt eller delvis erhålles kontant för beställd vara eller tjänst.

text: Reglerna om redovisningsskyldighetens inträde finns i

text: 13 kap.

text: ML. Det centrala stadgandet om när utgående skatt skall redovisas finns i 6 § och har följande lydelse.

text: Om inget annat följer av 7-15 §§, skall utgående skatt redovisas för den redovisningsperiod under vilken

text: 1) den som enligt 1 kap. 2 § första stycket 1 omsätter en vara eller tjänst enligt god redovisningssed har bokfört eller borde ha bokfört omsättningen,

text: 2) den som enligt 1 kap. 2 § första stycket 2-5 är skattskyldig för förvärv av en vara eller en tjänst enligt god redovisningssed har bokfört eller borde ha bokfört förvärvet, eller

text: 3) den som anges i 1 eller 2 har tagit emot eller lämnat förskotts- eller a conto-betalning.

text: För redovisning av ingående skatt gäller enligt 16 § följande.

text: Om inget annat följer av 17-23 §§ eller av 9 a kap. 14 §, skall ingående skatt dras av för den redovisningsperiod under vilken

text: 1) den som förvärvar en vara eller tjänst eller för in en vara till landet enligt god redovisningssed har bokfört eller borde ha bokfört förvärvet eller importen, eller

text: 2) den som förvärvar en vara eller tjänst har lämnat förskotts- eller a conto-betalning.

text: Den centrala formuleringen för redovisningskyldighet respektive avdragsrätt i 13 kap. 6 § resp. 16 § är således "enligt god redovisningssed har bokfört eller borde ha bokfört omsättningen/förvärvet". Den bokföringsmässiga principen är dock inte, som vid inkomstbeskattningen, någon övergripande princip, eftersom den bryts av kontantprincipen vid förskotts- eller a conto-betalningar även om leverans/tillhandahållande ej skett.

text: De svenska mervärdeskattereglerna utgår således, i motsats till EG-reglerna, inte ifrån en gemensam fixerad tidpunkt som gäller både för säljarens redovisningskyldighet och köparens avdragsrätt. I stället anknyter mervärdeskattereglerna till de regler i

text: 8 §

text: BFL som gäller för den löpande bokföringen av kundfordringar och leverantörsskulder. Detta medför behov av klarlägganden om

text: - om rätt tidpunkt för grundbokföring enligt BFL och

text: - behandlingen vid årsbokslut, eftersom bokföringsmässiga grunder då ska tillämpas enligt BFL.

text: I båda dessa frågor föreligger rättstvister som ännu inte är lösta. Problemen kan beskrivas enligt följande.

text: BFL:s regler om grundbokföring är inte klart uttryckta i lagtexten. Principerna ändrades också mellan 1929 och 1976 års bokföringslagar. Enligt 1929 års BFL skulle affärshändelserna bokföras dagligen, även om det i praxis medgavs en viss eftersläpning. I betänkandet

text: SOU 1973:57

text: behandlas grundnotering av affärshändelser på sid. 124. Där sägs följande.

text: Verifikationerna skall ordnas så att det finns parallellitet mellan verifikationer och bokföringsposter. Utredningen har räknat med att man i allmänhet kommer att åsätta verifikationerna löpande nummer. Verifikationerna för viss dag ger då grundbokföringsposterna för samma dag. Undantagsvis kan andra grupperingar vara möjliga, såsom en gruppering efter affärshändelsernas dagar (kursiverat här).

text: I proposition 1975:104 har motsvarande fråga behandlats på sid 164. Där upprepas med i stort samma formuleringar vad som sagts i betänkandet. Den sista, ovan kursiverade, meningen har dock inte återgetts. Detta tolkar RSV så att dep.chefen ansett att under löpande år skall grundbokföringen ske med utgångspunkt från utfärdade/mottagna handlingar.

text: Problematiken kring bokföringen vid årsbokslutet har inte närmare uppmärksammats i förarbetena till ML, vilket medfört osäkerhet om rättstillämpningen liksom om reglerna för årsbokslut kan tillämpas även för andra bokslut (delårsbokslut och andra peridbokslut). Den metod som kommit att tillämpas innebärande att fakturor avseende det gamla räkenskapsåret vilka bokförts senast på den s.k. brytdagen beaktas vid mervärdebeskattningen i motsats till fordringar och skulder för vilka faktura ej föreligger, utgör en blandning av principerna för löpande bokföring och för årsbokslut.

text: RSV:s uppfattning i ovanstående mervärdeskattefrågor har redovisats i en PM 1995-03-02 (dnr

text: ) och kan sammanfattas enligt följande.

text: * Bokföringsskyldighetens inträde under löpande år är beroende av när faktura eller motsvarande handling som tillkännager anspråk på vederlag utfärdats eller mottagits.

text: * I samband med årsbokslut skall den på kundfordringar och leverantörsskulder belöpande mervärdeskatten beaktas. Mervärdeskatt beaktas i de fall fakturor föreligger och bokförts senast på den s.k. brytdagen. I annat fall skall bokföringen i bokslutet endast omfatta inkomstskatten, ej mervärdeskatten.

text: * Med årsbokslut bör jämställas delårsrapporter (enligt ABL och lagen om årsredovisning m.m. i vissa företag), däremot ej periodrapporter (ofta i form av månadsbokslut).

text: Mot bakgrund av ovanstående gäller enligt RSV följande.

text: För säljarens del inträder redovisningsskyldighet under löpande år enligt faktureringsmetoden när faktura eller jämförlig handling, som uppfyller i avsnitt 2.1 angivna förutsättningar, utfärdats och bokförts eller borde ha bokförts.

text: För köparens del inträder avdragsrätt under löpande år enligt faktureringsmetoden, med RSV:s tolkning av nuvarande regler, när faktura eller jämförlig handling, som uppfyller i avsnitt 2.1 angivna förutsättningar, mottagits och bokförts eller borde ha bokförts.

text: I samband med årsbokslut och delårsbokslut inträder för säljaren respektive köparen redovisningsskyldighet/avdragsrätt om fakturan/rapporten utfärdats/mottagits och bokförts senast brytdagen.

text: Avslutningsvis kan informeras om att en arbetsgrupp inom RSV för närvarande arbetar med att se över sambandet mellan redovisning och indirekt beskattning. Det kan förväntas att arbetsgruppen inom kort kommer att lägga fram förslag till regler som mera överensstämmer med EG-reglerna. Detta skulle medföra att tidpunkterna för skattskyldighetens och avdragsrättens inträde skulle sammanfalla.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 1026-00/100

title: Ytterligare frågor om guldhandel

text: Nytt: 2007-05-08

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Investeringsguld omarbetas till dentalguld, dnr

text: 130 285713-05/111

text: Från den 1 januari 2000 är enligt

text: 3 kap 10 a § Mervärdesskattelagen

text: (ML) försäljning av investeringsguld undantaget från skatteplikt. Med investeringsguld avses enligt

text: 1 kap 18 §

text: ML guld i form av tacka eller platta med en vikt som godtas på någon av marknaderna för sådant guld och med en finhalt av minst 995 tusendelar samt vissa guldmynt.

text: Det finns i ML inte någon begränsning av till vem den skattefria försäljningen får göras. Det är därför helt enligt gällande lag att sälja investeringsguld utan moms till exempelvis en näringsidkande tandtekniker. Förutsättningen är att det är investeringsguld enligt definitionen i ML som levereras. Det är således inte möjligt för säljaren att leverera annat guld än investeringsguld momsfritt även om han ingår ett avtal med köparen om försäljning av investeringsguld och omarbetning till exempelvis dentalguld.

text: Om den som köpt investeringsguld senare lämnar in guldet för omarbetning till dentalguld krävs att motsvarande mängd rent guld finns i det dentalguld som kunden får. Ersättningen för de komponenter som tillsätts och för arbetet är skattepliktigt enligt de allmänna bestämmelserna i ML. Levereras annan mängd rent guld i dentalguldet än den som lämnats in för omarbetning betraktas hela tillhandahållandet som en försäljning av skattepliktigt dentalguld.

text: Från den 1 januari 2000 ska i vissa fall köparen redovisa skatten enligt 4a §

text: 1 kap

text: ML, s.k. omvänd skattskyldighet. Om förutsättningarna för omvänd skattskyldighet är uppfyllda ska köparen redovisa skatten. Det är således inte möjligt för säljaren att välja att själv redovisa skatten. Se vidare om omvänd skattskyldighet i RSV:s skrivelse Nya regler om guld fr.o.m. 2000-01-01 från den 6 december 1999 (dnr

text: ). I skrivelse Moms på handel med investeringsguld, den 4 januari 2000 (dnr

text: ) finns frågor och svar hur momsen ska hanteras vid vissa transaktioner med investeringsguld. Båda skrivelserna finns i ämnesdatabasen moms.

text: En fullständig förteckning över vilka mynt som uppfyller kriterierna för att räknas som investeringsguld under år 2000 har publicerats i EG:s officiella tidning C-serien nr 342 den den 30 november 1999. En förteckning för år 2001 kommer att publiceras i samma tidning före december i år. Tidningen finns tillgänglig på internet under 45 dagar. Efter det att den tagits bort går det att mot en avgift beställa aktuella sidor (13 - 27) från European Union Document Delivery Service.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10304-99/100

nyckelord:
Mervärdesskatt
Punktskatter och trafikskatter

title: RSV:s skrivelse: Diplomaters rätt att göra punktskatte- och mervärdeskattefria inköp på EU-interna resor och i exportbutiker, m.m.

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas till den del det avser mervärdesskatt. Med hänsyn till rättsutvecklingen är innehållet i ställningstagandet som rör mervärdesskatt inte längre aktuellt. Till den del något är aktuellt har det ersatts av texter i Rättslig vägledning eller på annat sätt.

text: 1 Sammanfattning

text: RSV ger i skrivelsen, som riktar sig till skattemyndigheterna, besked om verkets syn på hur skattereglerna beträffande diplomaters inköp på EU-interna resor och i exportbutiker skall tolkas.

text: Riksskatteverket (RSV) har efter taxfree-handelns upphörande fått förfrågningar om diplomaters rätt till inköp av varor på EG-interna resor och i exportbutiker. RSV besvarar nedan frågeställningarna, både ur punktskatte- och mervärdesskatteperspektiv.

text: Punktskatt

text: På EU-interna resor får från och med den 1 juli 1999 endast beskattade varor säljas. Detta innebär att de vanliga bestämmelserna om diplomaters förvärv av beskattade varor gäller. Om varorna förvärvas på det andra EU-landets havs- eller luftterritorium blir

text: 3 § lagen (1994:1565)

text: om beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska unionen (privatinförsellagen) tillämplig. Diplomater behöver inte, med stöd av denna §, betala svensk skatt beträffande sin införsel, om förutsättningar att medge återbetalning enligt 31 d § lagen om alkoholskatt (LAS) respektive 31 d § lagen om tobaksskatt (LTS) föreligger. Om varorna förvärvas på svenskt territorium blir istället förordningen (

text: ) om återbetalning av mervärdesskatt och vissa punktskatter till hjälporganisationer, utländska beskickningar m.fl. tillämplig.

text: I detta sammanhang kan nämnas att diplomater även har rätt att skattefritt föra in alkohol- eller tobaksvaror, som de förvärvat i andra EU-länder, till Sverige. Detta framgår av

text: 8 § tredje stycket

text: LAS och 9 § tredje stycket LTS. Denna bestämmelse tar sikte på de fall då diplomaten beställer varorna från det andra EU-landet och varorna skickas till honom därifrån.

text: En särskild fråga är vad som gäller diplomaters inköp i exportbutiker . Enligt RSV:s uppfattning saknas stöd i lagen (

text: ) om exportbutiker (exportbutikslagen) att sälja obeskattade varor till diplomater som avser göra en EU-intern resa. I

text: 1 § nämnda lag

text: sägs nämligen att det i en exportbutik enbart får säljas obeskattade gemenskapsvaror till passagerare som reser till plats utanför EG:s skatteområde . Till detta kommer att skattefrihet för diplomater i nämnda situation saknar lagstöd i LAS och LTS (det är varken en situation som omfattas av återbetalningsregeln i

text: 31 a §

text: LAS respektive

text: 31 a §

text: LTS eller skattefrihetsbestämmelsen i

text: 8 §

text: LAS respektive

text: 9 §

text: LTS; någon annan reglering om diplomater finns inte i nämnda lagar). Nämnda inköp faller även utanför privatinförsellagen.

text: Mervärdeskatt

text: Även mervärdesskattefriheten vid försäljning på EU-interna resor har upphört fr.o.m. den 1 juli 1999. I vissa fall kan försäljning ske utan mervärdesskatt till diplomater, se RSV:s skrivelse av den 24 augusti 1998, Skattefrihet för internationella organisationer, diplomater, beskickningar m.fl. i andra EG-länder .

text: Särskilda bestämmelser tillämpas vid försäljning i exportbutik . Enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, kan försäljning av varor ske mervärdesskattefritt i en sådan butik som avses i exportbutikslagen. Som framgår ovan i avsnittet Punktskatt , kan obeskattade gemenskapsvaror i en exportbutik dock endast säljas till flygpassagerare som reser till en plats utanför EG:s skatteområde. Annan försäljning får inte ske i en exportbutik (jfr 1 § exportbutikslagen). Det innebär att det i en exportbutik inte går att sälja varor utan mervärdesskatt till diplomater som avser att göra en EU-intern resa.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10326-98/900

title: Hemtjänster

text: Nytt: 2023-03-24

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-03-24, dnr.

text: RSV har mottagit ett flertal frågor avseende eventuell avdragsrätt enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, för hemtjänster såsom städning i hemmet etc. Företagen står, såsom arbetsgivare, för kostnaden medan tjänsten utnyttjas av företagens anställda såsom en personalförmån.

text: Huvudregeln om rätt till avdrag för ingående moms återfinns i

text: 8 kap. 3 § Mervärdesskattelagen

text: (ML). Regeln innebär i huvudsak att den som är skattskyldig har rätt att göra avdrag för ingående moms på förvärv eller införsel för den verksamhet som medför skattskyldighet till moms. Bestämmelsen är tillämplig också för den som inte är skattskyldig men som med stöd av

text: 10 kap.

text: ML har rätt till återbetalning av moms.

text: Vid inkomsttaxeringen finns som regel ingen begränsning i avdragsrätten avseende inköp som ett företag företar för privat nyttjande av anställda i företaget. Kostnader som avser personalen i ett företag är således som regel avdragsgill. Innebär kostnaden för företaget en löneförmån för den anställde beskattas förmånen hos denne. När det gäller moms är förhållandena annorlunda. Ett förvärv som nyttjas privat berättigar inte till avdrag för ingående moms, eftersom avdragsrätten förutsätter förvärv i den momspliktiga verksamheten.

text: I ovanstående fall då avdrag för ingående moms inte kan erhållas i momsredovisningen får således avdrag istället yrkas för kostnaden inklusive moms vid inkomsttaxeringen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10376-00/100

nyckelord:
Mervärdesskatt
Skattetillägg & andra sanktionsavgifter

title: Kvittning mellan utgående och ingående mervärdesskatt vid bestämmande av underlag för skattetillägg

text: Sammanfattning

text: I denna skrivelse redovisar Riksskatteverket (RSV) sin uppfattning om när kvittning mellan utgående och ingående mervärdesskatt kan ske vid bestämmande av underlag för skattetillägg. Vad gäller skattetillägg vid oriktig uppgift angående viss omsättning ska en kvittningsinvändning avseende ytterligare ingående skatt som är direkt hänförlig till denna omsättning godtas om den skattskyldige visar att avdrag för den ingående skatten ska medges och att erforderligt samband mellan ut- och ingående skatt föreligger. Även för mervärdesskattepliktiga tjänster ska kvittning medges om erforderligt samband mellan ut- och ingående skatt föreligger. En grundläggande förutsättning är dock att varje redovisningsperiod är sluten och att kvittning inte tillåts mellan dessa.

text: När skattetillägg tagits ut i samband med skönsbeskattning/skönstaxering i avsaknad av deklaration och den skattskyldige senare hävdar att han har ytterligare ingående skatt hänförlig till den period som skönsbeskattningen/skönstaxeringen avser ska detta inte ses som en kvittningsinvändning vid bestämmande av underlaget för skattetillägg. Om skönsbeskattning/skönstaxering skett och skattetillägg tagits ut på grund av brister i eller bristfälligt underlag för deklarationen kan bristerna avse antingen enbart den utgående skatten eller såväl den utgående som den ingående skatten. En invändning från den skattskyldige om ytterligare avdrag för ingående skatt ska vid bestämmande av underlaget för skattetillägg, i de fall bristerna enbart avser underlaget för den utgående skatten, ses som en kvittningsinvändning.

text: Vad gäller gemenskapsinterna förvärv (GIF) är såväl ut- som ingående skatt direkt hänförlig till samma förvärv och normalt lika stora. Något underlag för att ta ut skattetillägg finns inte i dessa fall. Om den utgående skatten är större än den ingående skatten och någon redovisning inte skett ska skattetillägg påföras på mellanskillnaden. Vad som gäller för GIF gäller även vid förvärv av tjänster från annat EG-land och land utanför EG.

text: 1. Inledning

text: Enligt

text: 15 kap. 3 § skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL - tidigare

text: 18 kap. 3 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML - och

text: 5 kap. 2 a § taxeringslagen (1990:324)

text: , TL, ska underlag för skattetillägg bestämmas utan hänsyn till invändningar som rör någon annan fråga än den som föranlett tillägget (äkta kvittningar). Det är således endast oäkta kvittningar, dvs. invändningar som är direkt hänförliga till den oriktiga uppgiften, som påverkar underlaget för skattetillägg.

text: Kammarrätten i Stockholm har i dom den 12 maj 1999 (målnr 2129-1998) funnit att felaktigt redovisad utgående skatt inte kunde anses ha ett sådant direkt samband med av bolaget lämnad oriktig uppgift i form av för tidigt avdragen ingående skatt att förutsättningarna för kvittning var uppfyllda. Vidare har Kammarrätten i Stockholm i dom den 13 mars 2000 (målnr 7553-1999), med hänvisning till 5 kap. 2 a § TL, funnit att kvittning mellan utgående och ingående skatt inte skulle ske när ett bolag underlåtit att redovisa såväl utgående som ingående skatt i sin självdeklaration. I dom den 12 april 2000 (målnr 8395-1998) har Kammarrätten i Göteborg uttalat att skattetillägg ska beräknas separat på utgående respektive ingående skatt samt för varje redovisningsperiod för sig. Domarna från Kammarrätten i Stockholm har överklagats av respektive bolag. Frågan om prövningstillstånd har ännu inte avgjorts av Regeringsrätten. En sammanfattning av dessa domar finns i RSV:s rättsfallsprotokoll nr 21/00.

text: Kammarrätten i Stockholm har därefter i dom den 31 oktober 2000 (målnr 5390-1998) funnit att ingående skatt hänförlig till försåld avverkningsrätt hade sådant samband med den utgående skatten avseende försäljningen att underlaget för skattetillägg skulle reduceras med den ingående skatten. För en sammanfattning av domen hänvisas till RSV:s rättsfallsprotokoll nr 34/00. Av intresse är också Kammarrättens i Stockholm dom den 3 juli 2000 (målnr 5344-1999). Förutsättningarna var i princip desamma som i målnr 7553-1999 och utgången blev också likadan som i sistnämnda mål. Även denna dom är överklagad till Regeringsrätten, som ännu inte avgjort frågan om prövningstillstånd. Vidare kan nämnas en inte överklagad dom den 17 april 2000 (målnr 5679-1999) samt en dom den 7 november 2000 (målnr 3336-2000) från Kammarrätten i Stockholm, också dessa med liknande förutsättningar och samma utgång som målnr 7553-1999.

text: RSV har i anvisningar (RSV II 1972:17.1, [RSV Im 1972:3.1], avsnitt B och RSV Im 1975:3, avsnitt B) behandlat frågan när kvittning kan ske vid bestämmande av underlag för skattetillägg i mervärdesskatteärenden.

text: RSV har vidare i skrivelse den 17 mars 1997, dnr

text: , Skattetillägg enligt

text: mervärdesskattelagen

text: vid EG-förvärv, uttalat bl.a. att ett EG-förvärv, s.k. GIF, bör betraktas som två frågor vid bestämmande av underlag för skattetillägg enligt ML. RSV har därefter i skrivelse den 17 september 1999, dnr

text: , Skattetillägg och GIF, reviderat sitt ställningstagande och angett att kvittningsförbudet i

text: 15 kap. 3 §

text: SBL inte gäller vid GIF.

text: RSV avser att upphäva RSV II 1972:17.1 (RSV Im 1972:3.1) och RSV Im 1975:3 och ersätta dessa med allmänna råd. I avvaktan därpå gäller vad som nedan uttalas angående kvittning vid bestämmande av underlag för skattetillägg i mervärdesskatteärenden. Denna skrivelse ersätter också ovan nämnda två skrivelser avseende GIF.

text: 2. När kan kvittning ske mellan utgående och ingående skatt vid bestämmande av underlag för skattetillägg?

text: En grundprincip är att varje redovisningsperiod (kalendermånad eller beskattningsår) är sluten, jfr. 10 kap. 14-16 §§ SBL. Detta får till följd att kvittning inte är tillåten mellan olika redovisningsperioder.

text: 2.1 Skattetillägg vid oriktig uppgift (

text: 15 kap. 1 §

text: SBL, 5 kap. 1 § TL)

text: I de fall utgående skatt på viss omsättning inte redovisats och den skattskyldige invändningsvis hävdar att han inte tillgodofört sig avdrag för ingående skatt som är direkt hänförlig till denna omsättning ska skattetillägget beräknas på skillnaden mellan den utgående skatten och sådan avdragsgill ingående skatt. Detta förutsätter att den skattskyldige visat att avdrag för den ingående skatten ska medges och att erforderligt samband mellan ut- och ingående skatt föreligger. Invändningen får under sådana förutsättningar anses röra samma fråga som den som föranlett skattetillägget.

text: 2.1.1 Identitet mellan omsättnings- och anskaffningsobjekt

text: Om identitet föreligger mellan omsättnings- och anskaffningsobjekt ska erforderligt samband mellan ut- och ingående skatt anses föreligga.

text: 2.1.2 Samma slag av tillgångar

text: Det är även tillräckligt att fråga är om samma slag av tillgångar inom samma verksamhet för att ingående skatt ska anses ha erforderligt samband med viss omsättning. Som exempel kan nämnas rå- och stapelvaror till försäljning, men även cykelhandlaren som köper och säljer cyklar. Sådant samband föreligger däremot inte om cykelhandlaren i sin verksamhet även omsätter andra slags tillgångar än cyklar och den utgående skatten avser cyklar medan den ingående skatten avser andra tillgångar.

text: 2.1.3 Råämnen och varor till förädling

text: I många fall avser en omsättning av vara sådan vara som tillverkats/producerats av inköpta råämnen eller varor till förädling. Som exempel kan nämnas bageriets inköp av mjöl för tillverkning av bröd. Den ingående skatt som belöper sig på anskaffning av sådana råämnen eller förädlingsvaror ska i dessa fall anses ha erforderligt samband med den utgående skatt som belöper sig på omsättningen.

text: 2.1.4 Anläggningstillgångar och omkostnader

text: Ingående skatt som belöper sig på anskaffning av anläggningstillgångar eller på anskaffning av omkostnadskaraktär kan normalt inte anses ha erforderligt samband med omsättning av vara från varulager.

text: 2.1.5 Tjänster

text: Även för mervärdesskattepliktiga tjänster ska kvittning medges om erforderligt samband mellan ut- och ingående skatt föreligger. Ett exempel på sådant samband är ingående skatt som belöper sig på förvärv av underentreprenörers tjänster. Andra exempel är inköp av material och råvaror vid tillhandahållande av byggnadsentreprenad respektive serveringstjänst.

text: 2.2 Utebliven redovisning av mervärdesskatt i självdeklaration

text: Vad som ovan sagts i avsnitt 2 gäller även när den skattskyldige underlåtit att redovisa ut- och ingående skatt i självdeklarationen och skattemyndigheten därefter på förfrågan erhållit tillräckliga uppgifter om såväl ut- som ingående skatt. Den skattskyldige har således även i detta fall att framställa kvittningsinvändning och att därvid visa att erforderligt samband föreligger mellan ut- och ingående skatt för att kvittning ska få ske. Om inte all oredovisad utgående skatt har ett sådant samband med oredovisad ingående skatt kan således skattetillägg komma att påföras även i de fall deklarationen utvisar skatt att återfå.

text: 2.3 Vid skönsbeskattning/skönstaxering (

text: 15 kap. 2 §

text: SBL, 5 kap. 2 § TL)

text: 2.3.1 I avsaknad av deklaration

text: När fråga är om skönsbeskattning eller skönstaxering i avsaknad av deklaration utgörs underlaget för skattetillägg av en uppskattning av skatten. Vid uppskattningen görs en samlad bedömning av skattens storlek, varvid förekomst av ingående skatt beaktas. Det är således det på skälig grund uppskattade beloppet av skatt att betala som utgör underlag för skattetillägg i dessa fall. En schablonmässig skönsbeskattning i samband med omprövning enligt

text: 11 kap. 19 § andra stycket

text: SBL innebär alltid att underlaget för skattetillägg utgörs av det på skälig grund uppskattade beloppet av skatt att betala. Om skönsbeskattning/ skönstaxering i avsaknad av deklaration skett och den skattskyldige exempelvis senare hävdar att han har ytterligare ingående skatt hänförlig till den period som skönsbeskattningen/ skönstaxeringen avser ska detta inte ses som en kvittningsinvändning, utan snarare som ett påstående om att den skönsmässiga beräkningen av skatten (där såväl ingående som utgående skatt beaktats) är felaktig.

text: 2.3.2 På grund av brister i eller bristfälligt underlag för deklarationen

text: Vid skönsbeskattning enligt SBL på grund av brister i eller bristfälligt underlag för deklarationen kan bristerna avse antingen enbart den utgående skatten eller såväl den utgående som den ingående skatten. I de fall bristerna enbart avser underlaget för den utgående skatten är det endast denna som egentligen behöver uppskattas (exempelvis vid höjning efter bruttovinstberäkning), även om också slutprodukten därigenom givetvis blir en uppskattning. Skönsbeskattningen är således hänförlig till brister i underlaget för den utgående skatten och skattetillägget beräknas på höjningen av den utgående skatten. Om den skattskyldige därvid invänder att han har ytterligare avdrag för ingående skatt att tillgodogöra sig ska detta ses som en kvittningsinvändning. Den skattskyldige måste således i dessa fall visa att avdrag för den ingående skatten ska medges och att erforderligt samband mellan den uppskattade utgående skatten och det kvittningsvis yrkade avdraget för ingående skatt föreligger. Motsvarande gäller hantering av mervärdesskatt vid skönstaxering enligt TL.

text: Är bristerna däremot sådana att såväl utgående som ingående skatt måste uppskattas (exempelvis vid krympning av verksamhet), dvs. skönsbeskattningen/skönstaxeringen är hänförlig till såväl ut- som ingående skatt, hänvisas till vad som sägs i avsnitt 2.3.1.

text: 2.3.3 När skönsbeskattningen/skönstaxeringen innefattar rättelse av oriktig uppgift

text: En skönsbeskattning/skönstaxering kan även innefatta rättelse av en oriktig uppgift från den skattskyldige, t.ex. underlåtenhet att redovisa utgående skatt avseende en viss specifik omsättning. Till den del skönsbeskattningen/skönstaxeringen innefattar rättelse av oriktig uppgift ska skattetillägg tas ut enligt bestämmelserna i

text: 15 kap. 1 §

text: SBL respektive 5 kap. 1 § TL (se

text: 15 kap. 2 § andra stycket

text: SBL respektive 5 kap. 2 § första stycket TL). Beträffande invändningar från den skattskyldige avseende del av skönsbeskattning/skönstaxering som innefattar rättelse av oriktig uppgift gäller vad som anförts under avsnitt 2.1 - 2.1.5.

text: 2.4 Gemenskapsinterna förvärv

text: Bestämmelserna i ML avseende GIF omfattar förvärv av varor. För ett GIF är det köparens förvärv och inte säljarens omsättning som utgör den beskattningsgrundande händelsen. Ett GIF medför, i en helt eller delvis skattepliktig verksamhet, att såväl utgående som ingående skatt ska redovisas vid förvärvet. Den utgående och den ingående skatten är således direkt hänförlig till samma förvärv, dvs. samma vara. I enlighet med vad som ovan anförts finns i dessa fall inte något underlag att ta ut skattetillägg på om den ingående och den utgående skatten är lika stora, vilket normalt torde vara fallet. Om den utgående skatten är större än den ingående skatten och någon redovisning inte skett ska skattetillägg påföras på mellanskillnaden.

text: En till GIF närliggande situation är förvärv av vissa tjänster från annat EG-land och även från land utanför EG. Under vissa omständigheter ska köparen i dessa fall betala mervärdesskatt till svenska staten (se 1 kap. 2 § första stycket 2 och 3 ML). Även här rör det sig om förvärv, men lagtekniskt är förvärvaren av tjänsten skattskyldig för säljarens omsättning. Vad som anförts beträffande underlag för skattetillägg vid GIF gäller även vid förvärv av dessa tjänster från annat EG-land och land utanför EG.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 104-02/120

title: Biblioteksersättning; omsättning eller bidrag

text: Nytt: 2024-02-23

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2024-02-23, dnr

text: Nytt: 2023-05-15

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om

text: mervärdesskattelagen (2023:200)

text: finns i rättslig vägledning.

text: Sammanfattning

text: Skrivelsen innebär att biblioteksersättning som utgår från Sveriges Författarfond ska behandlas som ett sådant oberoende bidrag som inte omfattas av mervärdesskatt.

text: Riksskatteverket (RSV) har mottagit en skrivelse från Sveriges Författarfond (SF) daterad den 20 dec 2001 innehållande fråga om hur biblioteksersättningen ska hanteras mervärdesskattemässigt. Utgör biblioteksersättningen vederlag för en omsättning eller är det fråga om ett sådant oberoende bidrag som inte ska mervärdesbeskattas.

text: SF har inkommit med dels en förordning (

text: ) om Sveriges Författarfond (biblioteksförordningen) och dels deras verksamhetsberättelse för år 2001 som hjälp vid bedömningen. Vidare har ett möte hållits för att ytterligare ge SF möjlighet att informera om biblioteksersättningen.

text: Efter gjord genomgång har RSV kommit fram till följande syn på biblioteksersättningen.

text: Biblioteksersättningen utges av staten via SF till svenska författare. Utbetalningen till SF baseras på ett visst belopp per boklån. En viss andel av dessa belopp utbetalas till författarna som biblioteksersättning. Ersättningen utbetalas till 70 år efter det att författaren har avlidit. Ersättningen liknar royalty men kan inte överlåtas. Biblioteksutlåningen utgör kommunernas verksamhet. Ingen ersättning utgår från biblioteken direkt eller från kommunerna avseende denna utlåning.

text: Upphovsmannens upphovsrätt enligt

text: 1 kap. 2 § lagen (1960:729)

text: om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk har inskränkts genom

text: 2 kap. 12 § samma lag

text: så att den inte omfattar bl.a. utlåning av böcker hos bibliotek.

text: Av

text: rådets direktiv 92/100/EEG

text: artikel

text: och

text: framgår att upphovsmännen ska ha ensamrätt avseende bl.a. utlåning av exemplar av verk. Med utlåning avses därvid att för en begränsad tid och utan omedelbar eller medelbar ekonomisk eller kommersiell vinning ställa ett objekt till förfogande genom en institution som är tillgänglig för allmänheten. I artikel 5 i nämnda direktiv ges emellertid möjlighet att i betydande utsträckning göra undantag från denna ensamrätt. För det första får medlemsstaterna föreskriva undantag från utlåningsrätten när det gäller offentlig utlåning till allmänheten under förutsättning att åtminstone upphovsmännen får ersättning när exemplar av deras alster lånas ut till allmänheten. För det andra får vissa kategorier av inrättningar undantas från skyldigheten att betala ersättning.

text: I Sverige har upphovsmännen som framgått ovan inte någon rätt till ersättning enligt upphovsrättsliga regler för den utlåning av exemplar av litterära verk som sker genom bibliotek. I stället betalas ersättning enligt bestämmelserna i biblioteksförordningen. Enligt

text: Ds 1994:49

text: sidan 32 ff har man bedömt att eftersom ersättningsordningen enligt Rådets direktiv

text: inte behöver vara upphovsrättsligt grundad kan Sverige behålla en offentligrättsligt reglerad ersättning för den utlåning av exemplar av litterära verk som sker genom bibliotek.

text: Det i Sverige tillämpade systemet innebär att staten till svenska författare betalar ut en ersättning som baseras på biblioteksutlåningen. Enligt EG-reglerna finns i princip en ersättningsrätt för författarna. Om denna ersättning utges i form av en upphovsrättsersättning föreligger i princip en omsättning som medför skattskyldighet till mervärdesskatt. Som staten valt att konstruera upphovsrättsbestämmelserna och den särskilda ersättningen i Sverige kan det dock anses att ersättningen här inte kan kopplas till någon motprestation från författarnas sida. Författarna har inte tillerkänts någon rätt att träffa avtal om upplåtelse av rätt att låna ut deras verk. De utbetalningar som görs har i stället konstruerats som en ensidig åtgärd från statens sida. Därmed föreligger inget partsförhållande mellan köpare och säljare av en tjänst.

text: RSV anser således att ersättningen från SF är ett sådant oberoende bidrag som inte utgör vederlag för omsättning enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)