doctype: stallningstagande

text: Från och med den 12 juni 2026 ska de förordningar som ingår i EU:s migrations- och asylpak tillämpas, bland annat asylprocedurförordningen och skyddsgrundförordningen. Detta innebär bl.a. att

text: utlänningslagens

text: och

text: utlänningsförordningens

text: bestämmelser inte är tillämpliga i de delar de är i strid med eller regleras av dessa förordningar. Den anpassade nationella lagstiftningen träder i kraft vid olika tillfällen. Detta rättsliga ställningstagande/denna rättsutredning/rättsliga kommentar är inte uppdaterat i relation till förordningarnas bestämmelser eller anpassad nationell lagstiftning. Notera att det i

text: utlänningslagen

text: och i vissa av de EU-rättsliga förordningarna finns övergångsbestämmelser som reglerar vilka ärenden som ska träffas av de olika regelverken.

text: Datum för Version Avsnitt som reviderats Beslutsbeteckning revidering

text: 2026-06-15 4.0 Friskrivningsklausul RA/082/2026 2025-04-01 3.0 Sammanfattning, 1, 2, 3.2, 3.3, 3.5, 3.7 och 3,8 RA/028/2025 2023-11-27 2.0 1, 2.1, 2.2, 2.4, 2.5, 3.1, 3.2, 3.3 och 3.7 RA/077/2023

text: -02 -06 20 20 5 rD ty S

text: Något som även konstateras av Lagrådets i sitt yttrande över förändrad utlänningslag - se

text: prop. 2020/21:191 s. 282

text: Relevanta bestämmelser i denna del är t.ex.

text: 5 kap.

text: 19 §§

text: och

text: 5 b kap.

text: 16 §§

text: utlänningslagen

text: samt

text: 4 kap. 17 § utlänningsförordningen

text: Synnerliga skäl för att ansökan ska kunna bifallas inifrån landet

text: Se

text: prop. 1994/95:179

text: s.75. 4 Se

text: prop. 1999/2000:43 s. 65

text: . Se

text: MIG 2008:11

text: I och II samt

text: MIG 2009:3

text: för praxis.

text: Det framgår av bl.a.

text: SOU 2021:5 s. 153

text: prop. 2007/08:147 s. 29

text: och s. 38–40 samt

text: prop. 2019/20:9 s. 90

text: och s. 164–166. 6 Se

text: 20 kap. 1 § utlänningslagen

text: RS/079/2021 - Rättslig ställningstagande angående förlängning av uppehållstillstånd på grund av anknytning. Detta framgår både direkt av lagtexten i t.ex.

text: 5 kap. 18 § andra stycket 10 utlänningslagen

text: eller i

text: 5 b kap.

text: och

text: 8 §§

text: utlänningslagen

text: där det krävs att utlänningen ”har” ett uppehållstillstånd och av

text: prop. 2019/20:9 s. 90

text: och s. 164–166.

text: Notera att

text: 6 b kap. 7 §

text: och

text: 6 c kap. 7 §

text: utlänningslagen

text: hänvisar till att tillstånd ska vara ordnat före inresa i EU. 10

text: Prop. 2019/20:9 s. 137

text: . 11 Se

text: prop. 2009/10:31 s. 110

text: och s. 123. 12

text: 5 kap. 1 a § utlänningslagen

text: . 13

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/95/EU av den 13 december 2011

text: om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en

text: enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet (omarbetning). 14 Undantag från denna huvudregel finns i t.ex.

text: 5 kap. 18 § andra stycket

text: 19 §

text: 5 b kap.

text: 16 §§

text: utlänningslagen

text: och i

text: 4 kap. 17 § utlänningsförordningen

text: Se

text: 20 kap.

text: och

text: 3 §§

text: utlänningslagen

text: . 16 Jmf

text: MIG 2007:15

text: . 17 Läs mer i rättsutredning Utlämnande av information avseende brottsmisstankar och felaktigheter. 18

text: 5 kap. 3 § andra stycket utlänningsförordningen

text: . Även

text: 5 kap. 2 § utlänningsförordningen

text: finns undantag från kravet på arbetstillstånd under handläggningstid.

text: Därtill kan ett glapp i tillståndstiden potentiellt få konsekvenser för utlänningen, exempelvis vid beräkningen av den lagliga vistelsetiden för ställning som varaktigt bosatt (

text: 5 a kap. 1 § utlänningslagen

text: ) eller vid olika sociala förmåner.

text: . 21 Se

text: prop. 2020/21:191 s. 131

text: Se också

text: MIG 2014:3

text: . Regleringen i 12 kap. 16 a § och följande paragrafer om brottsutvisade berörs inte i detta ställningstagande. 23

text: Prop. 2012/13:125 s. 98

text: . 24

text: Prop. 2012/13:125 s. 97

text: f.

text: Se

text: prop. 2004/05:170 s. 233

text: . 26

text: 5 kap. 1 a § utlänningslagen

text: . 27

text: 1 kap. 9 § utlänningslagen

text: och

text: MIG 2006:4

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013

text: om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat.

text: Prop. 2012/13:125 s. 97

text: f. 29 Eller enligt en annan bestämmelse som möjliggör att ansökan kan prövas och beviljas efter inresa såsom t.ex.

text: 4 kap. 17 § utlänningsförordningen

text: . 30 Se även

text: prop. 2024/25: 92 s. 24

text: Prop. 2024/25:92 s. 40

text: Regleringen om brottsutvisade i

text: 5 kap. 20 §

text: och

text: 12 kap.

text: utlänningslagen

text: berörs inte i detta ställningstagande. 33

text: Prop. 2004/05:170 s. 282

text: f. Se även

text: MIG 2011:24

text: och

text: MIG 2014:24

text: . Se även rättsligt ställningstagande RS/048/2021 om praktiska verkställighetshinder m.m.

text: Se

text: MIG 2018:21

text: . 35 I

text: prop. 2009/10:31

text: har regeringen uttalat att någon särskild grund för uppehållstillstånd för utlänningar som har begått sådana handlingar att de är uteslutna från flyktingskap och från att anses som annan skyddsbehövande inte bör införas. Istället har bestämmelserna om uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder och synnerligen ömmande omständigheter ansetts ge tillräckliga möjligheter att hantera sådana situationer. Se också

text: 5 kap.

text: 18 § andra stycket 2

text: och

text: femte stycket

text: utlänningslagen

text: . 36

text: MIG 2022:7

text: 37 Se

text: MIG 2022:7

text: , till exempel rörande

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: . 38

text: MIG 2007:52

text: MIG 2007:52

text: Till exempel med stöd av

text: 12 kap. 13 § utlänningslagen

text: . 41 Jfr. dock

text: 18 kap. 1 § första stycket 3 utlänningslagen

text: om förordnande av biträde i ärenden om verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning om inhibition har meddelats.

nyckelord: Praxis Lagstiftning Utlänningslag

publisher: Migrationsverket

status: gällande

title: Hantering av ansökningar om fortsatt uppehållstillstånd m.m.

org: migr

text: Fakta om rättsliga ställningstaganden

type: rubrik

text: Rättsliga ställningstaganden utgör Migrationsverkets uttalanden om hur en författning bör tolkas och är styrande för myndighetens medarbetare. De beslutas av chefen för rättsavdelningen.

type: stycke

text: Rättsliga ställningstaganden förs in i en särskild dokumentserie, RS-serie. Dokumentserien är gemensam för hela myndigheten. Beslut om fastställande, ändringar och upphävande av ett rättsligt ställningstagande förs in i beslutsdokumentserien för chefen för rättsavdelningen.

text: Systematik – sammanfattning

text: • När en ansökan om uppehållstillstånd inkommer till Migrationsverket och utlänningen befinner sig i Sverige behöver det göras en bedömning av huruvida ansökan kan prövas och bifallas efter inresa eller inte. • Huvudregeln är att en utlänning som vill ha uppehållstillstånd i Sverige ska ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i landet (

text: 5 kap. 18 § första stycket utlänningslagen

text: [2005:716]). Det gäller även för den som vill ha arbetstillstånd i landet (

text: 6 kap. 4 § utlänningslagen

text: ). Undantag från denna huvudregel finns i t.ex. 5 kap. 18 § andra stycket, 18 a §, 19 § och i

text: 5 b kap.

text: 16 §§

text: utlänningslagen

text: samt i

text: 4 kap. 17 § utlänningsförordningen (2006:97)

text: . • När en utlänning som tidigare har haft uppehållstillstånd i Sverige ansöker igen, ska en prövning ske huruvida denna ansökan ska ses som ett förlängt uppehållstillstånd alternativt ett statusbyte (tillsammans kallade fortsatt uppehållstillstånd) eller om ansökan är att se som en ny ansökan. • Avgörande frågor att bedöma är om ansökan har getts in under ett tidigare beviljat uppehållstillstånds giltighetstid eller ej, samt om ansökan avser samma grund som tidigare eller inte. • Förlängt uppehållstillstånd. En ansökan om förlängt uppehållstillstånd förutsätter att ansökan har getts in i tid och att den avser samma grund för uppehållstillstånd som det tidigare tillståndet. • Statusbyte. En ansökan om fortsatt uppehållstillstånd på en annan tillståndsgrund, s.k. statusbyte, förutsätter även den att ansökan ges in i tid. • Med getts in i tid avses när den nya ansökan om uppehållstillstånd inkommer under föregående uppehållstillstånds giltighetstid. • En ansökan som inte är att se som en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd (alltså varken är ett förlängt uppehållstillstånd eller ett godtagbart statusbyte) klassificeras som en ny ansökan och likställs med att en utlänning rest in i Sverige och lämnat in en helt ny ansökan. Detta medför att det kan komma att föreligga hinder mot att pröva ansökan inifrån landet, vilket i sådana fall leder till att den avslås redan på denna grund och ett beslut om av- eller utvisning fattas. • Är ansökan en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd, det vill säga att den har lämnats in i tid ska nytt tidsbegränsat uppehållstillstånd normalt beviljas kant-i-kant med föregående tillståndstid. Inkommer ansökan för sent och är att se som en ny ansökan beviljas nytt tidsbegränsat uppehållstillstånd från beslutsdagen. • En utlänning som haft uppehållstillstånd men omfattas av ett lagakraftvunnet avlägsnandebeslut kan, om ansökan getts in i tid, få en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd beviljad efter inresa. Inkommer ansökan försent ska den handläggas i enlighet med reglerna om prövning av verkställighetshinder.

text: 1. Syfte och bakgrund

text: Huvudregeln är att en ansökan om uppehållstillstånd ska vara ansökt om och beviljad innan utlänningen reser in i Sverige, motsvarande gäller för en ansökan om arbetstillstånd (

text: 5 kap. 18 §

text: och

text: 6 kap. 4 §

text: utlänningslagen

text: ). Under vissa i lag uppräknade situationer går det att göra undantag från denna huvudregel. Detta rättsliga ställningstagande behandlar frågor kring när en ansökan om uppehållstillstånd kan prövas och beviljas i de fall utlänningen befinner sig i Sverige och tidigare haft ett uppehållstillstånd och önskar fortsätta sin vistelse i landet.

text: I avsnitt 2 i detta rättsliga ställningstagande ges anvisningar om hur en ansökan om fortsatt uppehålls- och/eller arbetstillstånd ska hanteras, när ansökan ges in före respektive efter att det tidigare tillståndet upphört att gälla. I avsnitt 3 redogörs för hur ansökningar om fortsatt uppehållstillstånd ska hanteras när ett uppehållstillstånd har beviljats efter ett avvisnings- eller utvisningsbeslut som har fått laga kraft och som inte preskriberats.

text: Det saknas idag inom utlänningsrätten en fastslagen definition av begreppen ”förlängt uppehållstillstånd” och ”fortsatt uppehållstillstånd” och ”nytt uppehållstillstånd”. Begreppen används i

text: utlänningslagen

text: varken konsekvent eller entydigt. Inte heller har det i praxis fastslagits någon tydlig definition eller något förtydligande kring skillnaden mellan dessa begrepp. Tvärtom har Migrationsöverdomstolen i

text: MIG 2024:14

text: uttalat att begreppet ”fortsatt uppehållstillstånd” ska förstås utifrån det sammanhang som det förekommer i och därför kan ha olika innebörd beroende på sammanhanget.

text: Migrationsöverdomstolen ger således rättstillämparen ett visst utrymme att förstå begreppen utifrån sin kontext. De definitioner av ”förlängt uppehållstillstånd” och ”fortsatt uppehållstillstånd” som används i detta rättsliga ställningstagande är således Migrationsverkets definitioner, framtagna för att försöka skapa en struktur i syfte att underlätta tillämpningen.

text: Det rättsliga ställningstagandet bemöter inte frågor kopplade till när en utlänning ansöker om uppehållstillstånd efter inresa för första gången eller när utlänningen tidigare haft ett uppehållstillstånd i Sverige men efter det rest ut från landet och vid ett senare tillfälle ansöker om uppehållstillstånd på nytt i Sverige.

text: 2. Ansökan om fortsatt uppehållstillstånd

text: När en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd inkommer till Migrationsverket behöver en bedömning initialt göras av hur den kan prövas och om den kan bifallas efter inresa. Avgörande frågor att bedöma är huruvida ansökan har getts in under ett tidigare beviljat uppehållstillstånds giltighetstid eller ej, samt om ansökan avser samma grund som tidigare eller inte. Detta och även vilken specifik grund för uppehållstillstånd som anförs måste bedömas tillsammans för att handläggning ska kunna göras. Den första frågan att hantera är alltså hur ansökan kan prövas, det vill säga om ansökan kan prövas och bifallas efter inresa.

text: 2.1 Ansökan om uppehållstillstånd efter inresa

text: Huvudregeln är att en utlänning som vill ha uppehållstillstånd i Sverige ska ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i landet (

text: ). Det gäller även för den som vill ha arbetstillstånd i landet (

text: 6 kap. 4 § utlänningslagen

text: ). Särskilda regler finns för vissa specifika grupper av arbetstagare i

text: 5 kap. 18 a § utlänningslagen

text: , förlängt besök enligt

text: 5 kap. 19 § utlänningslagen

text: , uppehållstillstånd enligt kapitel 5 b och 6 a – c kap.

text: utlänningslagen

text: och när utlänningen är t.ex. EU- och EES-medborgare enligt

text: 4 kap. 17 § utlänningsförordningen

text: Från huvudregeln i

text: finns en rad undantag för när en ansökan om förlängt uppehålls- och/eller arbetstillstånd kan beviljas fastän utlänningen befinner sig i Sverige.

text: Det gäller bl.a. rätt till uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov som flykting eller alternativt skyddsbehövande enligt

text: 5 kap. 1 § utlänningslagen

text: (5 kap. 18 § andra stycket 1). Likaså uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter enligt

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: . För dessa kategorier finns regler om förlängning i 5 kap. 1 a § respektive 5 kap. 6 § tredje stycket. Även uppehållstillstånd på grund av anknytning kan i de fall som avses i

text: 5 kap. 18 § andra stycket 5 utlänningslagen

text: beviljas efter inresa.

text: Undantag från huvudregeln om att en ansökan om uppehållstillstånd ska vara ansökt om och beviljad innan inresa kan även göras i vissa fall om ansökan avser en förlängning av ett uppehållstillstånd. Till exempel kan en ansökan om förlängning av ett uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 och

text: 3 a § utlänningslagen

text: beviljas efter inresa under de förutsättningar som anges i

text: 5 kap. 18 § andra stycket 3 utlänningslagen

text: Vidare kan en ansökan om uppehållstillstånd som avser förlängning av ett pågående besök eller någon annan tidsbegränsad vistelse bifallas om det finns vägande skäl (

text: 5 kap. 19 § utlänningslagen

text: I vissa fall kan även en ansökan om statusbyte, det vill säga när utlänningen åberopar en ny grund för uppehållstillstånd, beviljas efter inresa. Så är fallet till exempel för en tidigare student som tagit minst 30 högskolepoäng alternativt fullföljt en termin på forskarutbildning (

text: 5 kap. 18 § andra stycket 9 utlänningslagen

text: En möjlighet till undantag från huvudregeln om att en ansökan ska vara inlämnad och beviljad innan inresa som bör belysas särskilt är bestämmelsen i 5 kap. 18 § andra stycket punkten 11

text: utlänningslagen

text: , som reglerar att huvudregeln kan frångås om det annars finns synnerliga skäl. Lagstiftarens val av rekvisitet ”synnerliga skäl” visar att bestämmelsen ska tillämpas restriktivt och endast i absoluta undantagsfall. Bedömningen ska utgå utifrån omständigheterna i det enskilda ärendet. Detta innebär att undantaget inte kan tillämpas generellt för t.ex. en viss grupp eller i vissa specifika situationer.

text: Av förarbetena till nuvarande punkt 11 i

text: 5 kap. 18 § andra stycket utlänningslagen

text: framgår att synnerliga skäl för att medge undantag från huvudregeln kan finnas när utlänningen åberopar en ny grund för sin ansökan om förlängning av ett tidigare beviljat uppehållstillstånd. Frågan om statusbyte kan alltså hanteras inom ramen för denna bestämmelse. Av

text: MIG 2016:18

text: följer dock att ett tidigare beviljat tidsbegränsat uppehållstillstånd inte i sig kan anses utgöra synnerliga skäl för att göra undantag från huvudregeln, i de fall en utlänning ansöker om fortsatt uppehållstillstånd och åberopar en ny grund för sin ansökan. Att utlänningen vistats i Sverige med uppehållstillstånd är således i sig inte synnerliga skäl att få ansökan beviljad inifrån. Lång laglig vistelse kan dock vara en omständighet som bör beaktas i den sammantagna bedömningen av om det i det individuella fallet finns synnerliga skäl för undantag från huvudregeln.

text: Läs om betydelsen om olaglig vistelse eller arbete utan föreskrivet tillstånd vid prövningen av synnerliga skäl och rätten till uppehållstillstånd i avsnitt 2.4.

text: 2.2 Förlängt uppehållstillstånd

text: För att en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd ska kunna prövas efter inresa är det således avgörande att veta om ansökan är att se som en förlängning eller inte.

text: Av förarbeten framgår att rättsläget är att en ansökan om förlängning ska ha lämnats in före det att det tidigare uppehållstillståndet har löpt ut, för att det ska vara frågan om en förlängning av ett uppehållstillstånd.

text: Stöd för detta finns även i praxis. I

text: MIG 2021:1

text: uttalar Migrationsöverdomstolen att i uttrycket förlängas ligger normalt sett att ansökan avser ett fortsatt tillstånd på samma grund och görs innan giltighetstiden för det beviljade tillståndet gått ut. I

text: MIG 2013:13

text: uttalade Migrationsöverdomstolen att en ansökan om förlängt tillstånd enligt

text: 5 kap. 15 a § utlänningslagen

text: måste inkomma innan det tidigare tillståndet löpt ut. I domskälen gjordes en jämförelse med

text: 5 kap. 3 § utlänningsförordningen

text: , om att den som haft arbetstillstånd och som inom giltighetstiden för tillståndet ansöker om förlängning inte behöver ha arbetstillstånd för tiden till dess tillståndsfrågan avgjorts.

text: Migrationsverkets uppfattning är därför att för att det ska vara fråga om en förlängning av uppehållstillstånd, ska ansökan ges in till Migrationsverket före det att det tidigare tillståndet upphört att gälla. När tillståndstiden löpt ut finns det inte längre något giltigt uppehållstillstånd som kan förlängas och därmed inte heller någon laglig rätt att vistas i Sverige.

text: För att avgöra om ansökan har getts in i rätt tid kan vägledning hämtas i lagen (

text: ) om beräkning av lagstadgad tid. Om tillståndstiden går ut en söndag, annan allmän helgdag, lördag, midsommarafton, julafton eller nyårsafton räknas nästa vardag som sista dag.

text: För att det ska vara fråga om en förlängning krävs, utöver att ansökan om förlängning ska vara inkommen under föregående tillståndstid, även att ansökan avser fortsatt tillstånd på samma grund som det tidigare beviljade tillståndet. Frågan om vad som kan utgöra samma grund för förlängt uppehållstillstånd får avgöras utifrån den grund som det tidigare uppehållstillståndet beviljades på. Ansökan om fortsatt uppehållstillstånd på annan grund redogörs för nedan i avsnitt 2.2.1.

text: För det flesta ärendekategorier är detta en relativt enkel bedömning. Har utlänningen till exempel tidigare haft uppehållstillstånd för studier inom högre utbildning med stöd av

text: 5 b kap. 3 § utlänningslagen

text: är en ny ansökan om tillstånd på samma grund om även den avser studier inom högre utbildning med stöd i samma bestämmelse. Det finns även lagstöd för att en sådan ansökan om förlängt uppehållstillstånd ska kunna beviljas efter inresa i

text: 5 b kap. 17 § utlänningslagen

text: När det gäller flyktingar och alternativt skyddsbehövande är samma grund för tillstånd att även den nya ansökan om uppehållstillstånd avser skyddsskäl, oavsett om den baserar sig på samma skäl som tidigare eller om nya skäl har tillkommit.

text: När det gäller utlänningar som tidigare haft uppehållstillstånd med stöd av

text: 5 kap.

text: eller

text: 3 a §§

text: utlänningslagen

text: kan de enligt 5 kap. 18 § andra stycket 3

text: samma lag få en ansökan om förlängt uppehållstillstånd beviljad efter inresa. Här görs ingen skillnad mellan vilken exakt bestämmelse i

text: 5 kap.

text: eller

text: 3 a §§

text: utlänningslagen

text: som det tidigare och det nya tillståndet grundas på. Det kan alltså alltjämt anses vara samma grund för tillstånd när en utlänning till exempel haft uppehållstillstånd i egenskap av barn till en förälder enligt

text: 5 kap. 3 § utlänningslagen

text: men därefter fyllt 18 år och prövning sker enligt bestämmelserna om hushållsgemenskap i

text: 5 kap. 3 a § utlänningslagen

text: . Observera att detta dock enbart gäller när det är samma relation som ligger till grund för uppehållstillståndet. Se särskild rättslig styrning om detta.

text: Om de ovan angivna villkoren, dvs ansökan inkommen under föregående tillståndstid och att ansökan avser samma grund för tillstånd som föregående tillstånd, inte är uppfyllda är det inte att anse som en förlängningsansökan. Det måste då prövas om ansökan om uppehållstillstånd kan beviljas efter inresa (ansökan efter inresa utvecklas mer i avsnitt 2.1).

text: 2.2.1 Ansökan om fortsatt uppehållstillstånd på annan grund

text: Som redogörs för ovan krävs det för att en ansökan ska ses som en förlängningsansökan att ansökan dels är inkommen under föregående tillståndstid och dels att den avser samma grund för uppehållstillstånd. Ansökningar om fortsatt uppehållstillstånd men som avser annan tillståndsgrund, så kallat statusbyte, är således inte att se som en förlängningsansökan. Som nämnts ovan i avsnitt 2.1 kan dock en ansökan om fortsatt tillstånd på en annan grund i vissa fall beviljas efter inresa. Exempel på det är en utlänning som tidigare haft uppehållstillstånd som forskare enligt

text: 5 b kap. 1 § utlänningslagen

text: och som ansöker om fortsatt tillstånd för till exempel arbete enligt

text: 6 kap. 2 § utlänningslagen

text: . Ett annat exempel är att det i vissa undantagsfall kan finnas synnerliga skäl att bifalla en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd på en annan grund för uppehållstillstånd efter inresa (

text: 5 kap. 18 § andra stycket 11 utlänningslagen

text: Även för en ansökan om uppehållstillstånd på en annan grund krävs att den nya ansökan om tillstånd är inlämnad innan det tidigare beviljade uppehållstillståndet har löpt ut. Lagstiftaren har, till exempel när det gäller möjligheten för forskare och studenter inom högre utbildning att ansöka om uppehållstillstånd på en annan grund, påtalat vikten av att ansökan på den nya grunden är inkommen under pågående tillståndstid.

text: 2.2.2 Uppehållstillstånd enligt 5 b eller 6 a – c kap.

text: utlänningslagen

text: När det gäller uppehållstillstånd som beviljas enligt

text: 5 b kap.

text: utlänningslagen

text: finns det en särreglering. Enligt

text: 5 b kap. 15 § utlänningslagen

text: ska utlänningen ha ansökt om och beviljats tillstånd före inresa i Sverige. En ansökan som är inlämnad efter inresa får inte bifallas. Motsvarande bestämmelse återfinns i 6 a kap. 4 §,

text: 6 b kap. 7 §

text: och

text: 6 c kap. 7 §

text: utlänningslagen

text: . Dessa bestämmelser utgör särreglering och ska tillämpas före de allmänna bestämmelserna i

text: utlänningslagen

text: . Det innebär att en ansökan om uppehållstillstånd enligt

text: 5 b kap.

text: eller en ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd enligt 6 a-c kap.

text: utlänningslagen

text: som lämnas in efter inresa i Sverige enbart ska prövas utifrån bestämmelserna i respektive kapitel.

text: Det betyder således att

text: 5 kap. 18 § utlänningslagen

text: inte är tillämplig i ärenden om uppehållstillstånd med stöd av 5 b eller 6 a-c kap

text: utlänningslagen

text: och att någon prövning enligt

text: 5 kap. 18 § utlänningslagen

text: alltså inte göras i dessa ärenden.

text: I dessa fall blir det av vikt att bedöma huruvida ansökan ska ses som en ansökan om förlängt tillstånd eller inte eftersom en ansökan om tillstånd enligt bestämmelserna i 5 b eller 6 a-c kap

text: utlänningslagen

text: som inkommer efter att det tidigare beviljade uppehållstillståndet löpt ut inte kan beviljas.

text: 2.2.3 Om en ansökan om förlängning innehåller skyddsskäl och/eller ansökan om statusförklaring enligt

text: 4 kap. 3 c § utlänningslagen

text: I

text: 4 kap. 3 c § utlänningslagen

text: anges att en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd i Sverige får ansöka om statusförklaring. Bestämmelsen synes främst ta sikte på utlänningar som beviljats uppehållstillstånd på någon annan grund än skyddsskäl, exempelvis på grund av anknytning eller för arbete eller studier. Det kan under vistelsen här t.ex. ha uppstått händelser i hemlandet som medfört att utlänningen har fått skyddsskäl.

text: Vid prövningen av statusförklaring måste reglerna om uteslutande i

text: 4 kap.

text: utlänningslagen

text: beaktas. Har utlänningen rätt till skyddsstatusförklaring beviljas sådan. Om en utlänning som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas statusförklaring efter ansökan enligt

text: 4 kap. 3 c § utlänningslagen

text: ska uppehållstillståndets giltighetstid omprövas. Uppehållstillstånd beviljas med stöd av 5 kap. 1 § och tillståndstiden begränsas enligt

text: 5 kap. 1 a § utlänningslagen

text: Se avsnitt 3.7 om vad som gäller i det fall det finns ett lagakraftvunnet avlägsnandebeslut.

text: En utlänning som tidigare har haft uppehållstillstånd på någon annan grund och som därefter beviljas flyktingstatusförklaring har då, enligt

text: 5 kap. 1 a § utlänningslagen

text: , rätt till tre års uppehållstillståndstid. Den tillståndstid som anges i bestämmelsens första mening avser enligt lagrummets formulering tillfället efter det att utlänningen har beviljats flyktingsstatusförklaring och har inget att göra med tidigare beviljade uppehållstillstånd på annan grund. Detta ligger även i linje med hur skyddsgrundsdirektivet är formulerat (artikel 24.1).

text: Samma tolkning gäller även för en utlänning i motsvarande situation som istället ska beviljas alternativ skyddsstatusförklaring. Det första beviljade uppehållstillståndet ska då vara giltigt i 13 månader (jfr.

text: 5 kap. 1 a § andra stycket utlänningslagen

text: samt skyddsgrundsdirektivets artikel 24.2).

text: 2.3 Ansökningar som lämnas in efter att tidigare uppehållstillstånd löpt ut

text: När en ansökan om förlängning ges in efter att tidigare uppehållstillstånd har löpt ut är det inte frågan om förlängning av ett uppehållstillstånd. Det kan inte heller ses som en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd på annan grund, det vill säga ett statusbyte. En sådan ansökan får istället, enligt Migrationsverkets definition, klassificeras som en ny ansökan och likställs med att en utlänning rest in i Sverige och lämnat in en helt ny ansökan. Detta medför att det kan komma att föreligga hinder mot att bevilja ansökan inifrån landet, vilket i sådana fall leder till att den avslås redan på denna grund och ett beslut om av- eller utvisning fattas.

text: Här blir därför reglerna i

text: 5 kap. 18 § utlänningslagen

text: avgörande. Läs mer om huvudregeln i

text: om att en ansökan om uppehållstillstånd ska vara ansökt om och beviljad innan inresa i Sverige och undantagen från denna huvudregel i avsnitt 2.1

text: Vid bedömningen av om en ansökan om uppehållstillstånd som inkommer för sent kan beviljas efter inresa, kan eventuell olaglig vistelse och/eller arbete vara av betydelse – läs mer om detta nedan i avsnitt 2.4.

text: 2.4 Betydelsen av olaglig vistelse/arbete utan föreskrivet tillstånd vid prövningen av rätten till uppehållstillstånd

text: Det kan hända att en ansökan om uppehållstillstånd, som har lämnats in efter att ett tidigare tillstånd har löpt ut, kan bifallas efter inresan med stöd av till exempel 5 kap. 18 § andra stycket punkten 5 eller 11

text: utlänningslagen

text: . Att utlänningen vistats olagligt i Sverige eller arbetat utan föreskrivet tillstånd kan i sådana fall få betydelse, när ansökan prövas.

text: När utlänningen har en principiell rätt till uppehållstillstånd här saknar olaglig vistelse eller arbete utan föreskrivet tillstånd som regel betydelse för bedömningen av tillståndsfrågan. Med principiell rätt menas obligatoriska tillståndsgrunder, där uppehållstillstånd ”ska” beviljas, till skillnad från fakultativa tillståndsgrunder där tillstånd ”får” beviljas.

text: Att ansökan lämnats in efter det att det tidigare tillståndet löpt ut ska t.ex. normalt inte hindra att ett nytt uppehållstillstånd beviljas på grund av skyddsbehov. Olaglig vistelse eller arbete utan föreskrivet tillstånd kan få större betydelse när utlänningens skäl för fortsatt tillstånd är av mindre tyngd och då syftet med tillståndet kan ifrågasättas. Om skälet för ansökan är av tillfällig natur, som t.ex. besök här i landet, kan en olaglig vistelse eller arbete utan föreskrivet tillstånd innebära att utlänningens avsikt med vistelsen och att återvända till annat land kan ifrågasättas.

text: Det kan i vissa fall vara straffbart att inte ansöka om eller ha ett tillstånd när sådant krävs. Utlänningen kan inte undgå ansvar genom att senare ansöka om uppehållstillstånd, även om utgångspunkten är att han eller hon därefter får stanna kvar i landet i avvaktan på att ansökan avgörs .

text: En följd av att en ansökan görs efter det att det tidigare tillståndet upphört att gälla är att utlänningen kan få ett bötesstraff, eftersom han eller hon uppehållit sig och/eller arbetat i Sverige utan föreskrivet tillstånd. När det kommer till Migrationsverkets kännedom att utlänningen vistats olagligt i Sverige eller arbetat här utan föreskrivet tillstånd ska det polisanmälas.

text: Det ska särskilt noteras att, enligt t.ex.

text: , en utlänning som haft arbetstillstånd måste ha lämnat in sin ansökan om förlängning inom giltighetstiden för sitt tidigare tillstånd för att få arbeta medan ansökan prövas.

text: Det betyder att en utlänning som haft arbetstillstånd men ansökt om förlängning försent inte får börja arbeta så snart ansökan lämnats in utan måste vänta på att ett eventuellt nytt arbetstillstånd beviljas.

text: 2.5 Tillståndstider

text: I

text: utlänningslagen

text: samt i förekommande fall

text: utlänningsförordningen

text: regleras tillståndstiderna för de flesta tillståndsgrunder. Exempelvis regleras tillståndstiderna för skyddsbehövande i

text: 5 kap. 1 a § utlänningslagen

text: , för anhöriginvandring i

text: 5 kap. 3 g § utlänningslagen

text: och för arbetstillstånd i

text: 6 kap. 2 a § utlänningslagen

text: . Ett förlängt uppehålls- och arbetstillstånd ges i sådana fall för en tid som står i överensstämmelse med lagstiftningens krav för det aktuella ärendeslaget. Tillståndstiden kan även i vissa fall begränsas utifrån utlänningens passhandlings giltighetstid enligt

text: 4 kap. 23 § utlänningsförordningen

text: Själva tillståndstiden regleras som regel således i lag eller förordning. Frågan om tidpunkten för tillståndet, dvs. från vilket datum som tillståndet ska beviljas, regleras som regel inte av lagstiftaren utan ligger inom rättstillämparens mandat.

text: Skulle det förekomma att tidpunkten för när ett uppehållstillstånd ska beviljas regleras i lag eller förordning ska självklart detta följas före verkets interna riktlinjer som redogörs för nedan.

text: 2.5.1 Tillståndstiden när ansökan inkommit i tid

text: När ansökan om förlängning har inkommit före det att tidigare uppehållstillstånd har löpt ut, ska ett beviljat förlängt tidsbegränsat uppehålls- och/eller arbetstillstånd normalt ges från och med dagen efter att det tidigare tillståndet upphör att gälla, dvs. kant-i-kant. En ansökan om fortsatt uppehållstillstånd på en annan grund, det vill säga ett statusbyte, ska även det normalt ges från och med dagen efter att det tidigare tillståndet upphör att gälla, dvs. kant-i-kant.

text: Som framgår ovan är huvudregeln att uppehållstillstånd ska ges s.k. kant-i-kant. I undantagsfall kan ett fortsatt uppehållstillstånd istället ges från beslutsdatum. Det är dock viktigt att Migrationsverkets tillståndsgivning är enhetlig och förutsebar. Undantag från huvudregeln bör därför enbart göras om det finns särskilda skäl. Det går inte att ge en uttömmande lista kring vad som kan vara särskilda skäl för att göra undantag från huvudregeln om kant-i-kant utan detta får bedömas utifrån omständigheterna i det individuella fallet. Som exempel är omständigheten att Migrationsverkets handläggningstid har varit lång och att den reglerade tillståndstiden vid beslutstillfället så att säga redan har konsumerats i sig inte ett särskilt skäl för att göra undantag från huvudregeln om kant-i-kant.

text: Det finns situationer där undantag från huvudregeln om kant-i-kant kan göras. Ett uppehållstillstånd som beviljas med stöd av

text: 5 kap. 16 § utlänningslagen

text: kan inte förlängas. I de situationer där handläggningstiden så att säga har konsumerat den reglerade tillståndstiden eller stora delar av den, bör ett uppehållstillstånd som beviljas med stöd av

text: 5 kap. 16 § utlänningslagen

text: gälla från beslutsdatum. Det går inte att ge någon exakt vägledning kring hur stor del av tillståndstiden i dessa situationer som så att säga ska ha konsumerats vid beslutstillfället för att undantag från huvudregeln om kant-i-kant ska göras, utan det måste alltid utgå ifrån en bedömning i det enskilda fallet. Men som riktmärke bör tillstånd kunna beviljas från beslutsdatum om ungefär halva tillståndstiden redan har förlöpt.

text: En annan situation där undantag från huvudregeln om kant-i-kant kan göras är vid byte av tillståndsgrund till uppehållstillstånd på grund av anställning enligt

text: 6 kap. 2 § utlänningslagen

text: . I dessa situationer, dvs enbart vid statusbyte från en annan tillståndsgrund (exempelvis studier) till arbetstillstånd, går det som regel inte att ställa krav på att villkoren för arbetstillstånd ska vara uppfyllda under handläggningstiden (men väl vid beslutstillfället). Vid en eventuell senare förlängning av uppehålls- och arbetstillstånd ingår det att Migrationsverket ska pröva om villkoren för arbetstillstånd har varit uppfyllda under hela tillståndsperioden. Om tillståndet beviljas kant-i-kant skulle det kunna bli aktuellt att verket avslår en senare förlängningsansökan för att villkoren inte var uppfyllda under en period som när den inträffade var handläggningstid och då det inte kunde ställas några krav på anställningen eller arbetsvillkoren.

text: Detta skulle leda till sådana orimliga konsekvenser för utlänningen att de får anses föreligga särskilda skäl att i dessa fall bevilja tillstånd från beslutsdatum. Däremot, om det redan vid beslutstillfället går att bedöma att villkoren har varit uppfyllda under handläggningstiden, dvs handläggningstiden vid ett statusbyte till uppehållstillstånd på grund av anställning, gäller huvudregeln om att uppehållstillstånd ska beviljas kant-i-kant.

text: 2.5.2 Tillståndstiden när ansökan inkommit försent

text: Vid en ansökan om uppehålls- och/eller arbetstillstånd som inkommer efter att det tidigare tillståndet löpt ut ska (vid bifall) normalt uppehållstillståndet ges från och med beslutsdagen. Har det tidigare uppehållstillståndet löpt ut när den nya ansökan om tillstånd lämnas in finns det inget giltigt uppehålls- och/eller arbetstillstånd som kan förlängas vilket gör att tillståndstiderna inte kan knytas samman. Eftersom utlänningen har ansökt för sent finns det som regel inte heller någon laglig rätt för denne att vistas i Sverige.

text: Anledningen är också att en ordning som innebär retroaktiv giltighet t.ex. från ansökningsdatum kan medföra legalisering av illegalt arbete eller vistelse. En utlänning som haft arbetstillstånd i minst sex månader är undantagen kravet på arbetstillstånd under prövningen av förlängningsansökan om han eller hon ansökt om förlängning inom giltighetstiden för tillståndet. Eftersom utlänningen inte får arbeta om den nya ansökan om uppehållstillstånd inkom efter tidigare tillstånd löpt ut saknas det möjlighet att i sådana fall ge tillstånd retroaktivt. Det finns vidare uttalanden i propositionen till ändringarna i

text: utlänningslagen

text: som ger ett visst generellt stöd för synsättet att man ska behållas sin obrutna rättighet enbart om man ansöker i tid (och på samma grund).

text: När ansökan har lämnats in för sent bör alltså ett uppehållstillstånd beviljas från och med beslutsdagen.

text: 3. Fortsatt uppehållstillstånd när det finns ett gällande lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning

text: 3.1 Bakgrund

text: Den som har ett gällande beslut om avvisning eller utvisning kan i vissa situationer beviljas uppehållstillstånd. Detta kan t. ex. ske genom att utlänningen lämnar landet och som utrest från Sverige lämnar in och får sin ansökan beviljad. Det kan också röra sig om en utlänning som har ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning men som har beviljats uppehållstillstånd på någon grund, t.ex. med stöd av bestämmelsen i

text: 5 kap. 11 § utlänningslagen

text: eller på grund av att det finns ett verkställighetshinder enligt

text: 12 kap.

text: 3 §§

text: utlänningslagen

text: Det förhållandet att det finns ett gällande avlägsnandebeslut gör att ansökningar om fortsatt uppehållstillstånd måste hanteras på ett annat sätt än vanliga ansökningar om fortsatt uppehållstillstånd. I

text: 5 kap. 18 § sjätte stycket utlänningslagen

text: anges att när det finns ett gällande beslut om avvisning eller utvisning gäller reglerna i

text: 12 kap.

text: utlänningslagen

text: Det här avsnittet behandlar hantering av ansökningar om fortsatt uppehållstillstånd i dessa situationer och hur ansökningar som görs på annan grund än den enligt vilken det tidigare tillståndet har beviljats (s.k. statusbyten) och hur ansökningar som innehåller skyddsskäl ska hanteras.

text: 3.2 Lagrum, förarbeten och praxis

text: Av

text: följer att det är föreskrifterna i

text: 20 §

text: samt

text: 12 kap.

text: 16 b

text: 16 c

text: och

text: 20 §§

text: utlänningslagen

text: som gäller i fråga om uppehållstillstånd för en utlänning som ska avvisas eller utvisas enligt ett beslut som har fått laga kraft.

text: I förarbetena anges att bestämmelsen i

text: inte kan anses uttömmande ange de situationer där uppehållstillstånd kan beviljas efter ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning.

text: Uppehållstillstånd bör kunna beviljas enligt vissa bestämmelser i

text: 5 kap.

text: utlänningslagen

text: trots att det finns ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning även utan en uttrycklig föreskrift i

text: utlänningslagen

text: som anger en sådan möjlighet. För att detta ska kunna ske även utan en uttrycklig föreskrift krävs att det är förenligt med syftet i den enskilda bestämmelsen.

text: 12 kap. 16 b och c §§

text: utlänningslagen

text: berör utlänningar som utvisats på grund av brott. Frågan om uppehållstillstånd för sådana utlänningar kan endast hanteras enligt dessa bestämmelser och

text: 12 kap. 19 b § utlänningslagen

text: . De behandlas inte i detta rättsliga ställningstagande.

text: I

text: 5 b kap.

text: utlänningslagen

text: finns regler om uppehållstillstånd för forskning, studier inom högre utbildning, viss praktik, visst volontärarbete och au pair-arbete. I 6 a kap. regleras EU-blåkort, i 6 b kap. tillstånd för företagsintern förflyttning, ICT och i 6 c kap. tillstånd för säsongsarbete. Uppehållstillstånd enligt dessa kapitel utgör särlagstiftning i förhållande till de allmänna bestämmelserna i

text: utlänningslagen

text: och behandlas nedan i avsnitt 3.4.

text: I

text: 5 kap. 11 § utlänningslagen

text: regleras uppehållstillstånd vid icke bestående verkställighetshinder, se avsnitt 3.5.

text: Ett beslut om avvisning eller utvisning upphör att gälla (preskriberas) fem år från det att utlänningen har lämnat landet i enlighet med beslutet. Beslutet upphör även att gälla om ett permanent uppehållstillstånd meddelas. Ett beslut om utvisning som har meddelats av allmän domstol upphör att gälla när tiden för återreseförbudet går ut (

text: 12 kap. 22 § utlänningslagen

text: ). Migrationsverket får även i de fall en utlänning beviljas uppehållstillstånd på grund av skyddsstatus upphäva ett gällande avlägsnandebeslut (

text: 12 kap. 16 § andra stycket utlänningslagen

text: ). Enligt

text: 12 kap. 23 § första stycket utlänningslagen

text: ska ett beslut om avvisning eller utvisning verkställas - en eller flera gånger - så länge beslutet inte har upphört att gälla enligt

text: 12 kap. 22 § utlänningslagen

text: . En utlänning har inte någon ovillkorlig rätt till en fullständig ny prövning av sitt ärende enbart för att han eller hon för någon tid lämnar Sverige och reser till ett annat land. Istället bör en ansökan som görs i Sverige efter ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut handläggas enligt reglerna i

text: 12 kap.

text: 20 §§

text: utlänningslagen

text: om verkställighetshinder.

text: I

text: 4 kap. 3 c § utlänningslagen

text: anges att en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd i Sverige får ansöka om statusförklaring. Om en utlänning som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas statusförklaring efter ansökan enligt

text: 4 kap. 3 c § utlänningslagen

text: ska uppehållstillståndets giltighetstid omprövas.

text: Av Migrationsöverdomstolens avgörande i

text: MIG 2007:52

text: framgår att bestämmelserna om verkställighetshinder i

text: 12 kap.

text: utlänningslagen

text: inte kan tillämpas under den tid en utlänning har ett giltigt uppehållstillstånd.

text: De bestämmelser som gäller avvisning och utvisning i

text: utlänningslagen

text: gäller också för utlänningar som ska överföras till ett annat EU-land i enlighet med ett lagakraftvunnet beslut enligt Dublinförordningen.

text: 3.3 Om det ursprungliga tillståndet har beviljats enligt

text: 5 kap.

text: eller

text: 6 kap.

text: utlänningslagen

text: och

text: 4 kap.

text: eller

text: 4 a kap.

text: utlänningsförordningen

text: Många utlänningar har fått ett avlägsnandebeslut därför att de inte har haft rätt att få en ansökan om uppehållstillstånd beviljad i Sverige, i och med att huvudregeln är att uppehållstillstånd ska ha ansökts och beviljats innan inresan. De har då följt beslutet, lämnat landet och därefter ansökt och beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av t.ex. anknytning, arbetsmarknadsskäl eller studier. Frågan är då hur en ansökan fortsatt uppehållstillstånd ska hanteras i dessa situationer när det fortfarande finns ett avlägsnandebeslut som inte har preskriberats. Som kommer redogöras för nedan beror det på om utlänningen har ansökt i tid eller inte.

text: 3.3.1 Om ansökan är inlämnad i tid

text: Som redogörs för ovan i avsnitt 3.2 kan en utlänning som ska avvisas eller utvisas enligt ett beslut som har fått laga kraft normalt sett bara få frågan om uppehållstillstånd prövad enligt vissa särskilt angivna bestämmelser, i första hand de som handlar om hinder mot verkställighet i

text: 12 kap.

text: 19 §§

text: utlänningslagen

text: ). För personer som utvisats av allmän domstol pga. brott gäller reglerna i

text: 12 kap.

text: 16 a

text: 16 d §§

text: utlänningslagen

text: Lagstiftaren har däremot uttalat att bestämmelsen i

text: inte kan anses uttömmande ange de situationer där uppehållstillstånd kan beviljas efter ett lagakraftvunnet avlägsnandebeslut. För att ett uppehållstillstånd ska kunna beviljas även utan en sådan uttrycklig föreskrift krävs att det är förenligt med syftet i den enskilda bestämmelsen. Det finns alltså ett visst – om än begränsat – utrymme för att bevilja ett uppehållstillstånd efter ett lagakraftvunnet avlägsnandebeslut även utan en uttrycklig föreskrift i 5 kap. 18 § sjätte stycket.

text: Migrationsverkets bedömning är att en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd där det tidigare tillståndet beviljats med stöd av

text: 5 kap.

text: eller

text: 6 kap.

text: utlänningslagen

text: eller

text: 4 kap.

text: eller

text: 4 a kap.

text: utlänningsförordningen

text: ska kunna bifallas efter inresan med stöd av

text: , trots bestämmelsen i

text: . Denna tolkning är förenlig med bestämmelsernas syfte. Detta är dock under förutsättning att det dels inte finns hinder mot att bevilja ansökan efter inresa enligt

text: och dels att ansökan är inlämnad under pågående tillståndstid - att tillståndstiden har löpt ut vid tidpunkten för prövningen saknar betydelse. Läs mer om ansökningar som inkommer försent nedan i avsnitt 3.3.2.

text: En ansökan om fortsatt uppehållstillstånd kan därför prövas utifrån vad som anges i avsnitt 2, oavsett om det avser en förlängningsansökan (avsnitt 2.2) eller en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd då nya grunder för uppehållstillstånd anförs (avsnitt 2.2.1). Tillståndstiden ska som regel beviljas kant-i-kant med föregående tillståndstid (avsnitt 2.5). I avsnitt 3.7 nedan anges vad som gäller när skyddsskäl åberopas i förlängningsansökan.

text: Det finns vissa situationer där en utlänning som har ett lagakraftvunnet avlägsnandebeslut inte kan få en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd prövad även om den är inkommen i tid.

text: Enligt

text: MIG 2022:7

text: kan en utlänning som omfattas av ett avlägsnandebeslut som fått laga kraft inte beviljas uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 6 § utlänningslagen

text: . En sådan ansökan ska istället handläggas i enlighet med reglerna om prövning av verkställighetshinder.

text: Vidare så trädde den 1 april 2025 lagändringar i

text: utlänningslagen

text: i kraft som bland annat innebar att den tidigare bestämmelsen

text: 5 kap. 15 a § utlänningslagen

text: upphörde att gälla. Bestämmelsen gav utlänningar som fått avslag på sin asylansökan en möjlighet att ansöka om uppehållstillstånd på grund av anställning inifrån landet trots ett lagakraftvunnet avlägsnandebeslut. Lagstiftaren valde att inte införa några övergångsbestämmelser till lagändringarna. Av förarbetena framgår att lagstiftaren uttalat att ansökningar enligt

text: 5 kap. 15 a § utlänningslagen

text: - både ansökningar som görs för första gången och förlängningsansökningar – inte kommer att kunna prövas i sak. Att ansökningarna inte kommer kunna prövas i sak innebär att ansökningarna av förklarliga skäl inte kan prövas mot ett lagrum som upphört att gälla. Det innebär även att en ansökan om uppehållstillstånd på en annan grund, exempelvis arbetstillstånd, inte kan prövas i sak utan att den enligt

text: istället ska handläggas i enlighet med reglerna om prövning av verkställighetshinder.

text: Detta gäller dock enbart om utlänningen ansöker om uppehållstillstånd inifrån Sverige och omfattas av lagakraftvunnet avlägsnandebeslut. I de fall där avlägsnandebeslutet har preskriberats blir

text: aldrig aktuell. I dessa fall ska det istället prövas om ansökan om uppehållstillstånd får beviljas efter inresa i enlighet med 5 kap. 18 § andra stycket (läs mer i avsnitt 2).

text: Det kan förekomma fall där en utlänning som tidigare haft uppehållstillstånd på grund av anställning med stöd av

text: 5 kap. 15 a § utlänningslagen

text: reser ut från Sverige och därefter ansöker om och beviljas uppehållstillstånd i Sverige. En eventuell ansökan om fortsatt uppehållstillstånd i ett sådant fall ska behandlas på sedvanligt sätt, dvs. en sådan ansökan omfattas inte av det undantag som redogjorts för här och som gäller när en utlänning byter tillståndsgrund från

text: 5 kap. 15 a § utlänningslagen

text: till en annan tillståndsgrund.

text: 3.3.2 Om ansökan är inlämnad försent

text: I de fall ansökan lämnas in efter det att tillståndet löpt ut finns det på grund av det gällande lagakraftvunna utvisningsbeslutet ingen laglig möjlighet att pröva ansökan enligt andra bestämmelser än de som omnämns i

text: , dvs. i huvudsak

text: 12 kap.

text: 20 §§

text: utlänningslagen

text: 3.4 Ansökan om uppehållstillstånd enligt 5 b eller 6 a-c kap.

text: utlänningslagen

text: I avsnitt 2.2.2 ovan har redogjorts för att en utlänning som ansöker om uppehållstillstånd enligt 5 b kap. eller uppehålls- och arbetstillstånd enligt 6 a- c kap.

text: utlänningslagen

text: ska ha ansökt om och beviljats tillstånd före inresa i Sverige och att en ansökan som är inlämnad efter inresa inte får bifallas.

text: En ansökan om uppehållstillstånd med stöd av bestämmelserna i 5 b eller 6 a-c kap.

text: utlänningslagen

text: från en utlänning som ska avvisas eller utvisas enligt ett beslut som har fått laga kraft ska därför prövas mot föreskrifterna i 5 b eller 6 a – c kap.

text: utlänningslagen

text: . Detta gäller oavsett om utlänningen sedan tidigare har ett gällande lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning eller om ansökan har inkommit i rätt tid eller inte, se avsnitt 2.2.2 ovan.

text: Observera att detta enbart gäller en utlänning som ansöker om uppehållstillstånd enligt 5 b kap. eller om uppehålls- och arbetstillstånd enligt 6 a -c kap.

text: utlänningslagen

text: . En utlänning som tidigare haft ett uppehållstillstånd enligt dessa bestämmelser men som nu ansöker om och fortsatt tillstånd på en annan grund i 5 och/eller

text: 6 kap.

text: utlänningslagen

text: eller 4 och

text: 4 a kap.

text: utlänningsförordningen

text: omfattas inte. Bedömningen av en sådan ansökan redogörs för ovan i avsnitt 3.3.

text: 3.5 Förlängning av uppehållstillstånd som har beviljats med stöd av

text: 5 kap. 11 § utlänningslagen

text: när det finns ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut

text: I

text: 5 kap. 11 § utlänningslagen

text: anges att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får beviljas om det finns ett hinder, som inte är bestående, mot att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut verkställs. Bestämmelsen ska tillämpas om det saknas annan grund för att bevilja uppehållstillstånd, men då det visar sig att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut inte skulle gå att verkställa under en viss tid.

text: Bestämmelserna om inhibition vid verkställighetshinder är endast avsedda för situationer när det är fråga om ett tämligen kortvarigt hinder som kan förväntas upphöra inom en tid som kan beräknas med någorlunda säkerhet.

text: Det har på senare tid blivit allt vanligare att uppehållstillstånd beviljas med stöd av

text: 5 kap. 11 § utlänningslagen

text: , bl.a. i sådana fall då utlänningen har uteslutits från skyddsbehov eller vägrats statusförklaring och utvisats.

text: 3.5.1 Förlängning av uppehållstillstånd som beviljats med stöd av

text: 5 kap. 11 § utlänningslagen

text: Bestämmelsen i

text: 5 kap. 11 § utlänningslagen

text: kan tillämpas för att bevilja uppehållstillstånd samtidigt som ett beslut om avvisning eller utvisning meddelas i det fall det finns icke bestående hinder mot verkställighet. Det är även möjligt att, utan hinder av

text: 5 kap. 18 § sjätte stycket samma lag

text: , förlänga sådana uppehållstillstånd.

text: Besluten om avvisning eller utvisning, uteslutande från skyddsbehov m.m. kan ha fått laga kraft och kan dessutom ha fastställts av domstol. Det innebär att det som kommer att prövas i förlängningsärendet är om det finns fortsatt icke-bestående hinder mot verkställighet och att det endast är

text: 5 kap. 11 § utlänningslagen

text: som kan tillämpas vid prövningen.

text: För det fall det anförs nya grunder för uppehållstillstånd då tillståndet ska förlängas är det emellertid inte möjligt att bevilja uppehållstillstånd med stöd av andra bestämmelser i 5 eller

text: 6 kap.

text: utlänningslagen

text: (s.k. statusbyte) så länge avvisningseller utvisningsbeslutet gäller. Om det vid förlängningsansökan anförs nya omständigheter som åberopas vara hinder mot verkställighet kan det vid osäkerhet om hur lång tid tidigare verkställighetshinder kan pågå (utan att det blir bestående) många gånger inte vara meningsfullt att pröva detta hinder före det att det tidigare verkställighetshindret är undanröjt, se

text: MIG 2015:1

text: Det får här göras en bedömning i det enskilda fallet om hur lång tid tidigare verkställighetshinder kan pågå utan att det blir bestående. Uppehållstillståndet ska då i stället förlängas på samma grund som tidigare.

text: Förlängningsansökan ska ha lämnats in innan föregående tillstånd har upphört att gälla. Ett verkställighetshinder kan konstateras föreligga först då beslutet om avvisning eller utvisning är verkställbart. För att prövning och beviljande av tillstånd enligt

text: 12 kap.

text: utlänningslagen

text: ska kunna ske måste tillståndstiden ha löpt ut vid prövningstillfället. Tillståndstiden bör bestämmas till tolv månader.

text: 3.6 Det ursprungliga tillståndet har beviljats med stöd av

text: 12 kap. 18 § utlänningslagen

text: Enligt

text: 12 kap. 18 a § utlänningslagen

text: kan ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt

text: 12 kap. 18 § utlänningslagen

text: förlängas. För det fall det inte anförs några nya grunder vid förlängningen, förlängs uppehållstillståndet enligt

text: 12 kap. 18 § utlänningslagen

text: . Om det vid förlängningsansökan anförs nya omständigheter som åberopas vara hinder mot verkställighet, kan det vid osäkerhet om hur lång tid tidigare verkställighetshinder kan pågå (utan att det blir bestående) många gånger inte vara meningsfullt att pröva detta hinder före det att det tidigare verkställighetshindret är undanröjt, se

text: MIG 2015:1

text: . Det får här göras en bedömning i det enskilda fallet om hur lång tid tidigare verkställighetshinder kan pågå utan att det blir bestående. Uppehållstillståndet ska i stället då förlängas på samma grund som tidigare.

text: Prövningen sker efter att den tidigare beviljade tillståndstiden har löpt ut, oavsett när ansökan om förlängning lämnas in. När det gäller frågan om hur långt i förväg en ansökan kan ges in före tillståndet löper ut, finns det inga regler om detta, utan det får avgöras i det enskilda fallet.

text: En bedömning om uppehållstillstånd enligt

text: 12 kap. 18 § utlänningslagen

text: ger inte utrymme för att bevilja skyddsstatusförklaring, eftersom bl.a. reglerna om uteslutande i

text: 4 kap.

text: utlänningslagen

text: måste prövas innan status beviljas.

text: 3.7 Ansökan om fortsatt uppehållstillstånd som innehåller skyddsskäl efter lagakraftvunnet avlägsnandebeslut

text: En utlänning som har beviljats uppehållstillstånd i Sverige får ansöka om statusförklaring enligt

text: 4 kap. 3 c § utlänningslagen

text: . I de fall det tidigare inte har prövats några skyddsskäl och uppehållstillståndet har beviljats på grund av t.ex. anknytning eller arbete, prövas ansökan om statusförklaring på samma sätt som en ansökan om asyl i ett grundärende. Se avsnitt 2 vad gäller prövningen och tillståndstider.

text: I många fall har dock utlänningen tidigare ansökt om asyl och då fått sina skyddsskäl prövade av Migrationsverket och inte sällan migrationsdomstolen. Det kan t.ex. gälla om det efter ett avvisnings- eller utvisningsbeslut har beviljats uppehållstillstånd med stöd av

text: 5 kap. 11 § utlänningslagen

text: Nya skyddsskäl som åberopas vid en ansökan om statusförklaring ska i dessa fall hanteras enligt

text: 12 kap. 19 § utlänningslagen

text: . Eftersom skyddsskälen prövats tidigare aktualiseras då oftast

text: 12 kap. 19 § första stycket utlänningslagen

text: 4 kap. 3 c § utlänningslagen

text: blir då inte tillämplig.

text: 3.8 Frågor om tidsfrist för frivillig avresa och återreseförbud

text: När en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd avslås och det finns ett gällande avlägsnandebeslut ska något nytt beslut om avvisning eller utvisning inte fattas. Frågan blir därför hur tidsfrist för frivillig avresa och återreseförbud ska hanteras mot denna bakgrund. I avsnittet nedan förtydligas detta. Avsnittet avser endast situationen då det inte redan finns ett gällande återreseförbud som inte har upphävts, oavsett om återreseförbudet har börjat löpa eller ej.

text: Ett beslut om avvisning eller utvisning ska normalt sett innehålla beslut om tidsfrist för frivillig avresa enligt

text: 8 kap. 21 § utlänningslagen

text: . Om det saknas förutsättningar för att besluta om tidsfrist för frivillig avresa ska beslutet om avvisning eller utvisning i stället som huvudregel förenas med ett återreseförbud enligt

text: 8 kap. 23 § samma lag

text: . Dessa beslut fattas således i samband med ett beslut om avvisning eller utvisning. När det redan finns ett gällande avlägsnandebeslut prövar Migrationsverket inte denna fråga, och det saknas därför i dessa fall förutsättningar för att besluta om ny tidsfrist för frivillig avresa, eller om ett nytt återreseförbud med stöd av ovan angivna bestämmelser.

text: Om det finns särskilda skäl kan det dock finnas förutsättningar att förlänga en tidigare meddelad tidsfrist för frivillig avresa med stöd av

text: 12 kap. 14 c § utlänningslagen

text: . Ett sådant beslut förutsätter att en tidsfrist för frivillig avresa tidigare har getts. En förlängning av tidsfristen kan dock göras också sedan den löpt ut. Ett exempel är de fall då utlänningen har lämnat landet i enlighet med avlägsnandebeslutet under en tidigare meddelad tidsfrist för frivillig avresa, och utlänningen därefter beviljas uppehållstillstånd från hemlandet och återvänder till Sverige med gällande uppehållstillstånd. Om det inte finns förutsättningar för att bevilja fortsatt uppehållstillstånd finns normalt sett särskilda skäl för förlängning av den tidigare meddelade tidsfristen. Ett annat exempel är den där utlänningen har ansökt om uppehållstillstånd under löpande tidsfrist och därefter beviljats tillståndet. Om en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd avslås finns det normalt sett förutsättningar för förlängning av den tidigare meddelade tidsfristen.

text: Det är också viktigt att vara uppmärksam på att Migrationsverket bara kan besluta om förlängd tidsfrist i de fall som Migrationsverket är ansvarig myndighet för verkställigheten av avlägsnandebeslutet.

text: Den förlängda tidsfristen för frivillig avresa börjar löpa i samband med att avlägsnandebeslutet blir verkställbart på nytt. Om utlänningen inte lämnat landet i enlighet med avlägsnandebeslutet när den förlängda tidsfristen för frivillig avresa har löpt ut kan återreseförbud meddelas med stöd av

text: 12 kap. 15 a § utlänningslagen

text: Mer om förlängning av tidsfrist för frivillig avresa finns att läsa i RS/052/2021, rättsligt ställningstagande angående förutsättningarna för förlängning av tidsfrist för frivillig avresa.

text: 3.9 Frågor om inhibition och offentligt biträde

text: Ett lagakraftvunnet utvisningsbeslut kan verkställas så snart gällande tillstånd löpt ut. Det är därför viktigt att verkställigheten inhiberas till dess prövning skett av en eventuell ansökan om fortsatt uppehållstillstånd. Ett sådant beslut kan fattas i samband med att ansökan om fortsatt uppehållstillstånd lämnas in.

text: Behov av offentligt biträde saknas i normalfallet eftersom ett avslagsbeslut inte behöver förenas med ett beslut om utvisning. I

text: regleras förordnandet av offentligt biträde i ärenden om verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning för det fall beslut om inhibition har meddelats. I den här typen av ansökningar meddelas ett inhibitionsbeslut endast för att förtydliga att verkställighetsarbetet inte ska inledas under Migrationsverkets prövning. Det måste därför, vanligtvis, antas att behov av biträde saknas.


text: Från och med den 12 juni 2026 ska de förordningar som ingår i EU:s migrations- och asylpakt tillämpas, bland annat asylprocedurförordningen och skyddsgrundförordningen. Detta innebär bl.a. att

text: utlänningslagens

text: och

text: utlänningsförordningens

text: bestämmelser inte är tillämpliga i de delar de är i strid med eller regleras av dessa förordningar. Den anpassade nationella lagstiftningen träder i kraft vid olika tillfällen. Detta rättsliga ställningstagande/denna rättsutredning/rättsliga kommentar är inte uppdaterat i relation till förordningarnas bestämmelser eller anpassad nationell lagstiftning. Notera att det i

text: utlänningslagen

text: och i vissa av de EU-rättsliga förordningarna finns övergångsbestämmelser som reglerar vilka ärenden som ska träffas av de olika regelverken.

text: Datum för Version Avsnitt som reviderats Beslutsbeteckning revidering

text: 2026-06-15 2.0 Friskrivningsklausul RA/082/2026

text: -02 -06 20 20 5 rD ty S

text: I N S T R U K T I O N

text: Wall s. 202. Jfr

text: 13 kap. 13 § utlänningslagen

text: och

text: 39 § förvaltningslagen

text: . I

text: RÅ 2005 ref. 42

text: uttalade HFD att litispendensen måste bedömas med hänsyn till det aktuella regelsystemets bakgrund och syfte. 2

text: MIG 2007:31

text: MIG 2007:31

text: MIG 2007:31

text: Ansökningar enligt 5 b kap, 6 a –c kap

text: utlänningslagen

text: omfattas inte av

text: 5 kap. 18 § utlänningslagen

text: . Läs mer i rättsligt ställningstagande RS/082/2021 angående hanteringen av ansökningar om fortsatt uppehållstillstånd m.m. 6 Notera att efter den 1 januari 2021 kan vissa brittiska medborgare och deras familjemedlemmar ha uppehållsrätt enligt Europeiska rådets avtal om Förenade kungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (2019/C 384 I/01) (utträdesavtalet). 7 jfr

text: MIG 2007:53

text: MIG 2007:56

text: och

text: MIG 2008:34

text: . 8

text: 14 kap. 3 a § utlänningslagen

text: Även om den rättsliga saken i en ansökan om uppehållstillstånd och en ansökan om permanent uppehållstillstånd är olika saker kan en ansökan om permanent uppehållstillstånd enbart prövas om även en ansökan om uppehållstillstånd är föremål för prövning. Den rättsliga saken i en ansökan om permanent uppehållstillstånd är således inte självständig utan en del av uppehållstilståndssaken.

text: Prop. 2020/21:191, s. 78

text: f. 11 Detta gäller emellertid inte en utlänning som har ett lagakraftvunnet avlägsnandebeslut och som har fått en asylansökan prövad tidigare, se avsnitt 3.7 i rättsligt ställningstagande RS/082/2021 angående hanteringen av ansökningar om fortsatt uppehållstillstånd m.m. 12

text: 4 kap. 3 c §

text: och

text: 5 kap. 1 a § fjärde stycket

text: utlänningslagen

text: . 13

text: 5 kap. 1 a § fjärde stycket utlänningslagen

text: 3.6.1.1 Hanteringen i de fall ett gällande uppehållstillstånd kan återkallas

text: Här avses att en utlänning enbart kan ha ett gällande uppehållstillstånd, antingen tidsbegränsat eller permanent, vid varje tidpunkt. 15

text: MIG 2014:6

text: . 16 Jfr.

text: MIG 2012:6

text: 3.6.1.2 Hanteringen i de fall ett uppehållstillstånd inte kan återkallas

text: Se

text: 4 kap. 3 c § utlänningslagen

text: . Jfr även avsnitt 3.7 i rättsligt ställningstagande RS/082/2021 angående hanteringen av ansökningar om fortsatt uppehållstillstånd m.m. 18 Se

text: 4 kap. 3 c § utlänningslagen

text: . Jfr även avsnitt 3.7 i rättsligt ställningstagande RS/082/2021 angående hanteringen av ansökningar om fortsatt uppehållstillstånd m.m.

text: Se

text: 12 § avgiftsförordningen

text: . Vilka ärenden som är avgiftsbelagda framgår av

text: 8 kap.

text: 6 §§

text: utlänningsförordningen

text: . Notera att en ansökan om permanent uppehållstillstånd inte är avgiftsbelagd.

text: Rättsutredning om permanent uppehållstillstånd till personer som beviljas ställning som varaktigt bosatt i Sverige och som redan har ett gällande tidsbegränsat uppehållstillstånd

title: Hantering av ansökningar om uppehållstillstånd på flera grunder och ansökningar om uppehållstillstånd som görs av en utlänning som redan har uppehållstillstånd

text: Fakta om rättsliga ställningstaganden

text: Rättsliga ställningstaganden utgör Migrationsverkets uttalanden om hur en författning bör tolkas och är styrande för myndighetens medarbetare. De beslutas av chefen för rättsavdelningen.

text: Rättsliga ställningstaganden förs in i en särskild dokumentserie, RS-serie. Dokumentserien är gemensam för hela myndigheten. Beslut om fastställande, ändringar och upphävande av ett rättsligt ställningstagande förs in i beslutsdokumentserien för chefen för rättsavdelningen.

text: Sammanfattning

text: Syftet med detta rättsliga ställningstagande är att besvara hur parallella ansökningar om uppehållstillstånd från samma person ska behandlas. Det rättsliga ställningstagandet syftar också till att besvara frågan hur en ansökan från en person som redan har ett tillstånd ska hanteras.

text: • Om en ny ansökan om uppehållstillstånd kommer in till Migrationsverket från en person som har en öppen ansökan om uppehållstillstånd på annan grund ska vi behandla och pröva samtliga grunder i ett sammanhang och följa prövningsordningen i

text: utlänningslagen (2005:716)

text: . Det kan uppstå situationer då vi på grund av Sveriges internationella åtaganden behöver göra undantag från denna princip, och istället behandla en viss grund för uppehållstillstånd separat.

text: • Om en ny ansökan om uppehållstillstånd kommer in till Migrationsverket från en person som har ett öppet mål om uppehållstillstånd för samma eller överlappande tidsperiod hos migrationsdomstolen ska vi avvisa den senare ansökan. Detta beror på att det föreligger litispendens. Domstolen ska uppmärksammas på den nya ansökan.

text: • Om en ansökan om förlängt tidsbegränsat uppehållstillstånd kommer in till Migrationsverket från en person som har ett öppet mål om tillståndstidens längd (dvs. en ansökan om permanent uppehållstillstånd) hos migrationsdomstol föreligger inga hinder för att fatta beslut om fortsatt uppehållstillstånd. Domstolen ska uppmärksammas på den nya ansökan.

text: • Om en ansökan om förlängt uppehållstillstånd förenad med en ansökan om permanent uppehållstillstånd kommer in till Migrationsverket från en person som har ett öppet mål om tillståndstidens längd ska domstolen uppmärksammas på den nya ansökan för att undvika att frågan om permanent uppehållstillstånd blir föremål för prövning i två instanser samtidigt. I en sådan situation bör Migrationsverket inte avgöra frågan om förlängt uppehållstillstånd, och den därmed sammanhängande ansökan om permanent uppehållstillstånd, innan domstolen har avgjort ärendet om tillståndstidens längd.

text: • Om en person åberopar skyddsskäl har han eller hon som regel rätt att få en ansökan om statusförklaring prövad, även om personen redan är beviljad ett uppehållstillstånd på annan grund. Om statusförklaring beviljas kan uppehållstillståndstidens längd omprövas.

text: • Om en ny ansökan om uppehållstillstånd kommer in till Migrationsverket från en person som redan har ett uppehållstillstånd ska vi inledningsvis pröva om det finns förutsättningar för att återkalla det gällande tillståndet.

text: • Om en person som redan har ett uppehållstillstånd ansöker om uppehållstillstånd på nytt för samma eller överlappande tidsperiod, och det inte finns förutsättningar eller rättslig grund för att återkalla det gällande tillståndet, ska vi avvisa den nya ansökan.

text: • Om ansökan om uppehållstillstånd däremot avser perioden efter att uppehållstillståndet löpt ut kan ansökan prövas. Uppehållstillstånd kan bara beviljas för perioden efter att det tidigare tillståndet löpt ut och om det vid prövningstidpunkten går att bedöma om förutsättningarna för att bevilja uppehållstillstånd kommer att vara uppfyllda när det gällande tillståndet löpt ut.

text: • Om en ansökan om permanent uppehållstillstånd inkommer under pågående tillståndstid och inte i samband med en ansökan om fortsatt tidsbegränsat uppehållstillstånd, ska ansökan avvisas.

text: • Om en ansökan om ny prövning av uppehållstillstånd med stöd av

text: 12 kap. 19 § utlänningslagen

text: har avslagits kan en prövning av frågan om uppehållstillstånd enligt

text: 12 kap. 18 § utlänningslagen

text: göras även under tiden då en domstol prövar frågan om ny prövning ska beviljas.

text: • Om en ny prövning av frågan om uppehållstillstånd har beviljats och ansökan om uppehållstillstånd därefter avslagits kan en prövning av frågan om uppehållstillstånd enligt

text: 12 kap. 18 § utlänningslagen

text: inte göras under den tid som en domstol prövar frågan om uppehållstillstånd efter ny prövning.

text: • När den sökande åberopar flera grunder för uppehållstillstånd i sin ansökan ska avgift för tillkommande avgiftsbelagda ärenden om uppehållstillstånd inte tas ut.

text: 1.Syfte och bakgrund

text: Det förekommer att en utlänning åberopar flera olika grunder för uppehållstillstånd i sin ansökan hos Migrationsverket och/eller i prövningen i domstol. Vidare kan det förekomma att en person som har beviljats uppehållstillstånd lämnar in en ansökan om tillstånd på samma, eller en annan, grund. Det saknas regler om hur sådana situationer ska hanteras.

text: Syftet med detta rättsliga ställningstagande är att besvara frågan om hur flera ansökningar om uppehållstillstånd – på samma eller olika grunder – ska hanteras. Därutöver behandlar ställningstagandet frågan om hur en ansökan om uppehållstillstånd som görs av en utlänning som redan har ett uppehållstillstånd ska bedömas.

text: Det rättsliga ställningstagandet behandlar även vissa frågor kring hanteringen av en ansökan om permanent uppehållstillstånd som uppstått till följd av de ändrade reglerna i

text: utlänningslagen

text: efter den 20 juli 2021.

text: 2. Ramen för Migrationsverkets prövning vid hanteringen av ansökningar om uppehållstillstånd

text: I rättsutredningen Migrationsverkets prövningsram – saken i ärenden om uppehållstillstånd redogörs för vad som är den rättsliga saken i ett ärende om uppehållstillstånd och i ett ärende om permanent uppehållstillstånd. Av rättsutredningen framgår sammanfattningsvis följande.

text: I processuellt hänseende görs ingen skillnad på olika typer av uppehållstillstånd beroende på de bakomliggande skälen för tillståndet. Ett uppehållstillstånd ger en rätt att vistas i Sverige antingen under en viss tidsperiod eller utan tidsbegränsning. Det innebär att en person endast kan inneha ett uppehållstillstånd för samma tidsperiod. Detta gäller oavsett om det är ett permanent eller tidsbegränsat uppehållstillstånd. En person som har ett uppehållstillstånd kan således inte beviljas ett nytt uppehållstillstånd för samma eller delvis överlappande tidsperiod. En person som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd kan inte heller beviljas ett permanent uppehållstillstånd för samma period som det tidsbegränsade tillståndet gäller. Däremot finns inget hinder mot att ompröva tillståndstiden från ett tidsbegränsat uppehållstillstånd till ett permanent uppehållstillstånd efter beslut från migrationsdomstol. Saken i ett ärende om uppehållstillstånd är således rätten till vistelse i Sverige.

text: Detta oavsett om uppehållstillståndet har beviljats med stöd av en bestämmelse i

text: utlänningslagen

text: utlänningsförordningen (2006:97)

text: , lag (

text: ) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige (tillfälliga lagen) eller lagen (

text: ) om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå (gymnasielagen).

text: Saken i ett ärende om permanent uppehållstillstånd avser tillståndstidens längd och är inte samma sak som i ett ärende om uppehållstillstånd som avser rätten till vistelse i Sverige. En ansökan om permanent uppehållstillstånd kan dock enbart prövas och beviljas i samband med att en ansökan om uppehållstillstånd är föremål för prövning vilket innebär att den rättsliga saken tillståndstidens längd inte är självständig utan beroende av saken uppehållstillstånd. När det i det rättsliga ställningstagandet hänvisas till tillståndstidens längd avses frågan om tillståndet ska vara permanent eller tidsbegränsat och inte frågan om längden på ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.

text: I rättsutredningen redogörs även för prövningsordningen där huvudregeln är att frågan om uppehållstillstånd prövas i den ordning som följer av

text: utlänningslagen

text: och då främst 5 kapitlet i

text: utlänningslagen

text: och därefter ordningen i

text: utlänningsförordningen

text: . När det kan konstateras att uppehållstillstånd kan beviljas på en viss grund görs alltså ingen vidare prövning av rätten till uppehållstillstånd också på andra grunder. Detta gäller oavsett på vilken grund rätten till uppehållstillstånd har åberopats.

text: För den som kan beviljas permanent uppehållstillstånd med stöd av såväl

text: utlänningslagen

text: som lagen (

text: ) om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå ska frågan om permanent uppehållstillstånd först prövas utifrån

text: utlänningslagens

text: bestämmelser. För tidsbegränsat uppehållstillstånd gäller dock regeln om lex specialis vilket innebär att tillståndsgrunden i lagen om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå ska prövas först.

text: Eftersom man bara kan inneha ett uppehållstillstånd vid varje givet tillfälle, och eftersom olika typer av uppehållstillstånd har olika materiella rättsverkningar, måste prövningen av rätten till uppehållstillstånd på olika grunder göras i ett sammanhang. Prövningen måste alltså hållas samman. Det gäller oavsett om prövningen är förenad med en fråga om utvisning eller inte.

text: Detta får olika konsekvenser för Migrationsverkets hantering av ansökningar om uppehållstillstånd. Nedan beskrivs hur verket praktiskt ska hantera ansökningar i olika situationer.

text: 3. Migrationsverkets ärendehantering i vissa fall

text: 3.1 Inledning

text: I detta avsnitt beskrivs vilka praktiska konsekvenser slutsatserna ovan om att en sökande endast kan inneha ett uppehållstillstånd vid varje givet tillfälle, att prövningen av rätten till uppehållstillstånd på olika grunder ska göras i ett sammanhang och att prövningen ska följa ordningen i

text: 5 kap.

text: utlänningslagen

text: får för Migrationsverkets ärendehantering i vissa specifika situationer.

text: I avsnitt 3.2 beskrivs hur vi ska hantera en ny ansökan, eller en ny åberopad grund, som inkommer när verket redan hanterar en ansökan om uppehållstillstånd på annan grund. Avsnitt 3.3 behandlar situationen då en ny ansökan kommer in till oss medan migrationsdomstolen hanterar ett tidigare överklagande av frågan om uppehållstillstånd. Avsnitt 3.4 rör hanteringen av en ny ansökan om uppehållstillstånd då migrationsdomstolen hanterar ett tidigare överklagande av frågan om tillståndstidens längd. Avsnitt 3.5 tar upp frågan om statusförklaring under löpande tillståndstid. Avsnitt 3.6 behandlar sådana fall då ansökan om uppehållstillstånd görs av en person som redan är beviljad ett uppehållstillstånd. Avsnitt 3.7 handlar om prövningsramen på verkställighetsstadiet. Slutligen behandlar avsnitt 3.8 frågan om avgifter för ansökningar.

text: 3.2 Ansökan om uppehållstillstånd som görs på flera grunder

text: Som framgår av vad som anges i avsnitt 2 ska prövningen av frågan om uppehållstillstånd göras i ett sammanhang. Detta gäller också vid handläggningen av ansökningar hos Migrationsverket. I de fall det finns en pågående ansökan om uppehållstillstånd hos Migrationsverket och den sökande åberopar flera grunder för tillstånd ska dessa behandlas i ett sammanhang och beslut meddelas samtidigt. Om skäl för uppehållstillstånd finns på fler än en grund ska prövningsordningen i

text: 5 kap.

text: utlänningslagen

text: följas. När ett uppehållstillstånd kan beviljats på en viss grund görs ingen prövning av om uppehållstillstånd också skulle kunna beviljas på flera grunder. Endast sådana grunder för uppehållstillstånd som sökanden gör gällande i det enskilda fallet behöver dock prövas.

text: 3.3 Ny ansökan inkommer till Migrationsverket när en domstol samtidigt hanterar frågan om uppehållstillstånd efter överklagande

text: Detta avsnitt rör hanteringen när frågan om uppehållstillstånd har överklagats till domstol och en ny ansökan kommer in till Migrationsverket. Hanteringen när frågan om tillståndstidens längd (dvs. endast frågan om permanent uppehållstillstånd och inte frågan om grunden för tillståndet) har överklagats till domstol behandlas i avsnitt 3.4.

text: När samma sak är föremål för prövning i två instanser samtidigt föreligger litispendens. Huvudregeln är att litispendens utgör hinder för beslutsmyndigheten att fatta ett nytt beslut sedan ett tidigare beslut avseende samma sak eller fråga överklagats till förvaltningsdomstol. Utgångspunkten i migrationsprocessen är att samtliga grunder för tillstånd ska prövas i ett sammanhang. I praxis har poängterats att utgångspunkten är att en ny åberopad grund för uppehållstillstånd som åberopas först i andra instans också ska prövas i andra instans och inte återförvisas till Migrationsverket för ny prövning. Migrationsöverdomstolen har ansett att en ordning där anknytningsfrågan återförvisas till Migrationsverket, medan målet i övrigt stannar hos domstolen, framstår som olämplig av flera skäl. Framförallt är en sådan uppdelning inte förenlig med synsättet att det är frågan om uppehållstillstånd som i sig utgör saken i målet. En sådan ordning skulle även i praktiken ha inneburit att beslut riskerade att meddelas av Migrationsverket under så kallad litispendens. Att återförvisa målet i sin helhet till Migrationsverket framstod enligt Migrationsöverdomstolen inte heller som lämpligt.

text: Det skulle inte heller vara lämpligt att pröva en senare åberopad grund för tillstånd med följden att syftet med den först åberopade grunden som är föremål för överprövning skulle förfalla i samband med vårt beslut. Det skulle nämligen kunna få till följd att prövningsordningen i

text: 5 kap.

text: utlänningslagen

text: frångås. Även processekonomiska skäl talar för att prövning och beslut inte meddelas under litispendens.

text: I de fall det finns ett pågående mål om uppehållstillstånd hos en migrationsdomstol och den sökande samtidigt ansöker om ett uppehållstillstånd hos Migrationsverket kan ansökan hos Migrationsverket därför inte tas upp till prövning om den avser samma sak som prövas hos domstolen. Utgångspunkten i en sådan situation är att migrationsdomstolen ska pröva frågan om den aktuella personen kan beviljas uppehållstillstånd. Samtidigt måste Migrationsverket besvara den ansökan som har lämnats in till myndigheten. Om migrationsdomstolen behandlar frågan om uppehållstillstånd och den aktuella personen samtidigt ansöker om ett uppehållstillstånd hos Migrationsverket – på samma eller annan grund – ska den senare ansökan därför avvisas, eftersom det annars skulle det röra sig om litispendens. Verket ska däremot, snarast möjligt, upplysa migrationsdomstolen om att den sökande har lämnat in en ny ansökan om uppehållstillstånd hos Migrationsverket och vilka grunderna för ansökan är, samt att ansökan har avvisats. Handlingarna ska tillföras Migrationsverkets dossier.

text: I de fall målet behandlas i Migrationsöverdomstolen bör Migrationsverket invänta beslut i frågan om prövningstillstånd innan vi tar beslut rörande den nya ansökan om uppehållstillstånd. Om Migrationsöverdomstolen beviljar prövningstillstånd bör ansökan avvisas.

text: Fattar Migrationsöverdomstolen istället beslut om att inte meddela prövningstillstånd och därigenom slutligt avgör målet finns det inte längre något hinder mot att hantera ansökan om uppehållstillstånd, eftersom det då inte längre finns något pågående mål om uppehållstillstånd. Om Migrationsöverdomstolens beslut medför att ett beslut om avvisning eller utvisning får laga kraft kan frågan om uppehållstillstånd som regel bara prövas enligt reglerna om verkställighetshinder i

text: 12 kap.

text: 19 §§

text: utlänningslagen

text: . Detta gäller så länge personen som ansöker om uppehållstillstånd befinner sig i Sverige. När personen befinner sig utomlands och ansöker om uppehållstillstånd kan verket pröva ansökan, trots att ett tidigare beslut förenats med ett beslut om avvisning eller utvisning.

text: Frågor om uppehållsrätt måste hanteras på ett annorlunda sätt eftersom det finns en ovillkorlig rätt till överprövning av alla beslut som begränsar den fria rörligheten för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar. Ett beslut om utvisning av sådana personer ska föregås av en prövning av frågan om uppehållsrätt. Sådana personer ska alltid få möjlighet att styrka sin uppehållsrätt innan frågan om avvisning eller utvisning avgörs.

text: Det är endast fråga om samma sak när det är fråga om samma eller överlappande tidsperioder i de båda ansökningarna. En ansökan som kommer in medan en fråga om uppehållstillstånd ligger hos migrationsdomstolen kan därför prövas om det är helt klart att de båda ansökningarna inte avser samma eller överlappande tidsperioder.

text: 3.4 Ansökan om förlängt uppehållstillstånd inkommer till Migrationsverket när en domstol samtidigt hanterar frågan om tillståndstidens längd efter överklagande

text: Genom de ändrade reglerna i

text: utlänningslagen

text: införs en möjlighet att överklaga ett avslag på en ansökan om permanent uppehållstillstånd trots att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljats. Domstolens prövningsram omfattar i dessa fall endast frågan om de särskilda kraven för permanent uppehållstillstånd, samt i förekommande fall undantagen från dessa krav, är uppfyllda. Det som kommer att överprövas är således frågan om tillståndstidens längd, inte frågan om grunden för uppehållstillståndet. Med tillståndstidens längd avses frågan om tillståndet ska vara permanent eller tidsbegränsat. Detta väcker frågan om hur en ny ansökan om uppehållstillstånd ska hanteras när frågan om tillståndstidens längd är föremål för överprövning av domstol, dvs. när det finns en öppen ansökan om permanent uppehållstillstånd i domstol.

text: Grunden för uppehållstillståndet och tillståndstidens längd är olika rättsliga saker. Det finns därför inte något formellt hinder mot att Migrationsverket prövar en ansökan om förlängt tidsbegränsat uppehållstillstånd trots att frågan om tillståndstidens längd är föremål för överprövning i domstol. Däremot bör domstolen informeras om att utlänningen har inkommit med en ny ansökan om tidsbegränsat uppehållstillstånd, eftersom det inte längre finns förutsättningar för domstolen att besluta om permanent uppehållstillstånd om det tidsbegränsade uppehållstillståndet löpt ut.

text: Om ansökan om förlängt uppehållstillstånd innehåller en ny ansökan om permanent uppehållstillstånd blir dock slutsatsen en annan. I en sådan situation riskerar nämligen samma sak – frågan om förutsättningarna för att beviljas permanent uppehållstillstånd – att bli föremål för prövning i två instanser samtidigt. I en sådan situation bör därför Migrationsverket inte avgöra frågan om förlängt uppehållstillstånd, och den därmed sammanhängande ansökan om permanent uppehållstillstånd, innan domstolen har avgjort ärendet om tillståndstidens längd, dvs. om utlänningen uppfyller de särskilda kraven för permanent uppehållstillstånd. Vidare ska domstolen uppmärksammas på den nya ansökan.

text: 3.5 Ansökan om statusförklaring

text: En person som har beviljats uppehållstillstånd i Sverige får alltid ansöka om statusförklaring och få en sådan ansökan prövad. Om en person som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas statusförklaring ska uppehållstillståndets giltighetstid omprövas. Om tillståndstiden för ett tidsbegränsat uppehållstillstånd har löpt ut när statusförklaring beviljas finns det inga hinder mot att bevilja ett uppehållstillstånd på grund av statusen och skyddsbehovet. I de fall beslutet om statusförklaring kan fattas innan tillståndstiden för det tidsbegränsade uppehållstillståndet har löpt ut så kan tillståndstiden omprövas på grund av den beviljade statusen dock endast till den sökandes fördel. Tillståndstiden bestäms då enligt reglerna i 5 kap. 1 a § första – tredje styckena

text: utlänningslagen

text: 3.6 Ansökan om uppehållstillstånd för en person som redan är beviljad ett uppehållstillstånd

text: I detta avsnitt avhandlas situationen då en sökande inkommer med en ny ansökan om uppehållstillstånd under tid då han eller hon redan har ett uppehållstillstånd. I avsnitt 3.6.1 berörs situationen då ansökan avser samma eller delvis överlappande tidsperiod som tillstånd redan har beviljats för. Avsnitt 3.6.2 rör situationen då ansökan avser tidsperioden efter att det beviljade uppehållstillståndet löpt ut.

text: 3.6.1 Ansökningarna avser samma eller delvis överlappande tidsperioder

text: Som har framgått tidigare är uppehållstillstånd inte något entydigt begrepp. Ett beviljat uppehållstillstånd kan ha olika rättsverkningar beroende på de bakomliggande skälen för tillståndet. I processuell mening ska däremot inte göras någon åtskillnad mellan uppehållstillstånd på olika grunder, och inte heller mellan ett tidsbegränsat eller ett permanent uppehållstillstånd. Saken är uppehållstillstånd oberoende av vad grunden för tillståndet är. Däremot kan den tidsperiod som en ansökan om uppehållstillstånd avser påverka sakens avgränsning.

text: Det kan förekomma att saken – ett uppehållstillstånd – har beviljats en sökande på en viss grund, och att den sökande under den tid som uppehållstillståndet fortfarande gäller ansöker om uppehållstillstånd på en annan grund, som sökanden uppfattar som mer förmånlig. Eftersom saken i rättslig mening är avgjord – den sökande är redan beviljad ett uppehållstillstånd – kan denna situation närmast betraktas som ett läge där saken är rättskraftigt avgjord.

text: Detta avsnitt behandlar situationen då en ny ansökan om uppehållstillstånd för samma eller överlappande period som sökanden redan har ett uppehållstillstånd för inkommer, och det finns förutsättningar för att pröva om återkallelse av det beviljade uppehållstillståndet kan ske.

text: Bestämmelserna om återkallelse av uppehållstillstånd återfinns i

text: 7 kap.

text: utlänningslagen

text: . Vissa av dessa bestämmelser är obligatoriska, dvs. uppehållstillstånd ska återkallas under vissa förutsättningar, medan andra är fakultativa, dvs. uppehållstillstånd får återkallas under vissa förutsättningar.

text: Förutsättningarna för återkallelse av uppehållstillstånd bör hållas isär från förutsättningarna för att bevilja ett uppehållstillstånd, vilket regleras på annan plats i

text: utlänningslagen

text: och där andra rekvisit blir aktuella.

text: I de fall frågan om återkallelse av uppehållstillstånd aktualiseras kan den berörda personen ansöka om uppehållstillstånd och till exempel statusförklaring. I första hand ska prövningen avse frågan om uppehållstillståndet ska återkallas. Först därefter ska ansökan om uppehållstillstånd och statusförklaring m.m. bedömas. Det innebär att det kan behöva utredas om det finns förutsättningar för att återkalla ett uppehållstillstånd i samband med att en ny ansökan lämnas in. För att avgöra om frågan om återkallelse av uppehållstillstånd behöver utredas och tas upp till prövning får en individuell bedömning göras av omständigheterna i det enskilda fallet.

text: Besluten rörande återkallelse av uppehållstillstånd och ansökan om uppehållstillstånd bör i sådana fall fattas samtidigt.

text: Ett gällande uppehållstillstånd kan alltså återkallas samtidigt som ett uppehållstillstånd beviljas på en annan grund. Beslutet om att återkalla uppehållstillstånd är överklagbart och får därför inte laga kraft i samband med att beslutet fattas. Det innebär att det i en sådan situation skulle finnas två uppehållstillstånd som gäller samtidigt. Besluten om att återkalla ett uppehållstillstånd och bevilja ett uppehållstillstånd på en annan grund syftar däremot till att den sökande ska ha ett uppehållstillstånd om det finns förutsättningar för det. Att personen under en begränsad tidsperiod – fram till dess att beslutet om återkallelse av uppehållstillstånd har fått laga kraft – innehar två parallella tillstånd är en konsekvens av den prövningsordning som Migrationsöverdomstolen etablerat i

text: MIG 2012:6

text: . Denna tillfälliga överlappning får därför accepteras.

text: Om återkallelse inte sker bör ansökan om uppehållstillstånd avvisas, eftersom sökanden redan innehar ett uppehållstillstånd för samma period som den nya ansökan avser. Om sökanden åberopar skyddsskäl är det dock viktigt att komma ihåg att sökanden som regel har rätt att få en ansökan om statusförklaring prövad, även om sökanden har uppehållstillstånd på annan grund. Om sökanden får en statusförklaring kan uppehållstillståndstidens längd omprövas med stöd av

text: Om det återstår en längre tid av uppehållstillståndets giltighetstid måste ansökan besvaras, trots att giltighetstiden för uppehållstillståndet inte har löpt ut. Finns det inte skäl att återkalla det gällande uppehållstillståndet med stöd av reglerna i

text: 7 kap.

text: utlänningslagen

text: rör ansökan den sak som den sökande redan är beviljad, nämligen uppehållstillstånd. Att ansökan görs på en annan grund, som kan uppfattas som mer förmånlig än den som den sökande har beviljats uppehållstillstånd på, saknar betydelse, eftersom sökanden endast kan inneha ett uppehållstillstånd vid varje tidpunkt. Ansökan ska i sådana fall avvisas med motiveringen att den sökande redan är beviljad ett uppehållstillstånd. En prövning i fråga om ett nytt uppehållstillstånd kan endast bli aktuell för perioden efter att det gällande tillståndet har löpt ut. Om sökanden åberopar skyddsskäl är det dock viktigt att komma ihåg att sökanden som regel har rätt att få en ansökan om statusförklaring prövad, även om sökanden har uppehållstillstånd på annan grund. Om sökanden får en statusförklaring kan uppehållstillståndstidens längd omprövas med stöd av

text: , dock endast till den sökandes fördel.

text: På motsvarande sätt ska en ansökan om ansökan om permanent uppehållstillstånd under som inkommer under pågående tillståndstid – och inte tillsammans med en ansökan om fortsatt tidsbegränsat uppehållstillstånd – avvisas.

text: 3.6.2 Ansökan avser tidsperioden efter att det beviljade uppehållstillståndet löpt ut

text: När en ansökan kommer in under löpande tillståndstid rör det sig i vissa fall om en ansökan om uppehållstillstånd som görs i god tid, och som avser perioden efter att det gällande tillståndet löpt ut, dvs. en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd. Ett nytt tillstånd kan i ett sådant fall beviljas för perioden efter att det tidigare tillståndet löpt ut. En förutsättning för att en sådan ansökan ska kunna beviljas är att det vid prövningstillfället går att bedöma om förutsättningarna för att bevilja uppehållstillstånd kan förväntas vara uppfyllda vid tidpunkten då det nya tillståndet börjar löpa. Om ansökan avser en period som ligger så långt fram i tiden att förutsättningarna för att bevilja tillstånd inte kan bedömas får ansökan avslås. Precis som angetts tidigare har sökanden dock rätt att få frågan om statusförklaring prövad även under tiden med gällande tillstånd, om skyddsskäl åberopas.

text: En ansökan om permanent uppehållstillstånd kan enbart prövas och beviljas i samband med en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd eller i vissa fall om en ansökan om tillstånd enligt

text: 5 kap. 5 § utlänningslagen

text: . Ett permanent uppehållstillstånd börjar vidare gälla från och med beslutstidpunkten och går inte att datera bakåt eller framåt i tiden som är möjligt med ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Ett permanent uppehållstillstånd får därför beviljas först efter att det tidigare tillståndet har löpt ut.

text: 3.7 Vissa frågor på verkställighetsstadiet

text: I detta avsnitt utvecklas vilken betydelse saken och dess avgränsning har för prövningen enligt

text: 12 kap.

text: och

text: 19 §§

text: utlänningslagen

text: Ett avslag på en ansökan om ny prövning enligt

text: innefattar inte ett avslag i fråga om rätten till uppehållstillstånd. Ett sådant avslag betyder i stället att rätten till uppehållstillstånd inte kommer att prövas på nytt. Det betyder att om migrationsdomstolen prövar frågan om det finns förutsättningar att bevilja en ny prövning med stöd av

text: omfattar domstolens prövning inte en fråga om beviljande av uppehållstillstånd. Det finns därför inte något hinder mot att Migrationsverket prövar frågan om det finns förutsättningar för att bevilja uppehållstillstånd med stöd av

text: 12 kap. 18 § utlänningslagen

text: under den tid det finns ett öppet ärende om ny prövning enligt

text: i migrationsdomstol eller hos Migrationsöverdomstolen, om förutsättningarna för en sådan prövning är uppfyllda. Om en migrationsdomstol prövar en fråga om ny prövning enligt

text: kan verket inte samtidigt pröva en fråga om ny prövning enligt samma paragraf. I ett sådant fall får därför den nya ansökan om ny prövning enligt

text: 12 kap. 19 § utlänningslagen

text: avvisas. Däremot ska verket, snarast möjligt, upplysa migrationsdomstolen om att den sökande har lämnat in en ny ansökan om uppehållstillstånd hos Migrationsverket och vilka grunderna för ansökan är, samt att verket har avvisat ansökan. Handlingarna ska tillföras Migrationsverkets dossier.

text: Efter att en prövning med stöd av

text: 12 kap. 19 § utlänningslagen

text: har beviljats omfattar prövningen frågan om uppehållstillstånd kan ges. Som framgår ovan ska prövningen av möjligheten att beviljas uppehållstillstånd ske i ett sammanhang.

text: Det finns inte något hinder mot att verket beaktar frågan om det finns förutsättningar för att bevilja uppehållstillstånd med stöd av

text: 12 kap. 18 § utlänningslagen

text: i samband med att frågan om uppehållstillstånd avgörs , om förutsättningarna för en sådan prövning är uppfyllda.

text: Om Migrationsverkets beslut i ärendet om uppehållstillstånd efter beviljad ny prövning överklagas omfattar domstolens prövning frågan om uppehållstillstånd. Efter att frågan om rätt till uppehållstillstånd överklagats kan verket därför inte pröva frågan om uppehållstillstånd enligt

text: 12 kap. 18 § utlänningslagen

text: . Detta beror på att samma sak – uppehållstillstånd – inte kan prövas i två instanser samtidigt. Eftersom domstolarna inte kan pröva frågan om uppehållstillstånd enligt

text: 12 kap. 18 § utlänningslagen

text: får denna prövning i denna situation avvakta till dess att domstolens beslut i ärendet om uppehållstillstånd efter ny prövning fått laga kraft.

text: 3.8 Avgifter för prövning av ansökningar

text: Migrationsverket ska ta ut en avgift för varje avgiftsbelagt ärende som en ansökan avser. I Migrationsöverdomstolens avgörande i mål

text: MIG 2016:8

text: bedömde Migrationsöverdomstolen att Migrationsverket var skyldigt att hantera en ansökan om uppehållstillstånd på flera grunder. Domstolen uttalade sig däremot inte i fråga om avgift skulle utgå för varje avgiftsbelagt ärende enligt bestämmelserna i

text: utlänningsförordningen

text: och

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: Ansökningsavgifter får betalas tillbaka till sökande om det finns särskilda skäl, t.ex. i situationer då det skulle framstå som oskäligt att avgiften tagits ut. Det skulle t.ex. kunna vara fallet i situationer där ansökan avvisas eller där det avgiftsbelagda ärendet inte prövas eftersom sökanden beviljas tillstånd på en annan grund.

text: Enligt Migrationsverkets bedömning medför det ovan sagda att det inte är nödvändigt att ta ut ansökningsavgifter för tillkommande avgiftsbelagda ärenden om uppehållstillstånd.

text: 3.9 Undantag

text: Det kan uppstå situationer då Migrationsverket på grund av Sveriges internationella åtaganden behöver göra undantag från principen om att flera grunder för uppehållstillstånd ska behandlas och prövas i ett sammanhang.

text: Undantag kan till exempel behöva göras för att hanteringen ska vara förenlig med

text: rådets direktiv 2004/81/EG av den 29 april 2004

text: om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna och Europarådets konvention om bekämpande av människohandel (CETS 197).

text: I särskilda undantagssituationer, då det krävs att sökande får permanent uppehållstillstånd inom en viss tidsperiod för att uppnå förenlighet med internationella åtaganden, kan det också finnas förutsättningar för att genom ändring omvandla ett tidsbegränsat uppehållstillstånd till ett permanent tillstånd. Ett sådant exempel är när en person med tidsbegränsat uppehållstillstånd får ställning som varaktigt bosatt enligt bestämmelserna i

text: rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003

text: om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning.

type: stallningstagande