identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 377592-05/111

title: Omsättningsland – förmedling för annans räkning i dennes namn

text: Nytt: 2009-12-07

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Omsättningsland - förmedling för annans räkning i dennes namn, dnr

text: 131 758727-09/111

text: 1 Sammanfattning

text: Om en förmedlares avtal med en huvudman innebär att ersättningen är villkorad av att en eller flera försäljningar kommer till stånd för huvudmannen (s.k. huvudtransaktioner) ska tjänsten anses vara en sådan tjänst som omfattas av de bestämmelser som avser omsättningsland för förmedling. Detta gäller oavsett hur avtalet rubricerats eller ersättningen benämnts och oavsett vem - säljaren eller köparen - som är huvudman.

text: Det föreligger inte något krav på att förmedlingsersättningen ska betalas ut i direkt anslutning till att huvudtransaktionen utförs eller att det måste finnas en specifik provisionsbetalning för varje enskild huvudtransaktion.

text: Tjänst som utförs av förmedlare kommer därmed att kunna omfatta såväl förmedling i betydelsen att göra allt som är nödvändigt för att säljaren och köparen ska sluta avtal som enbart anvisning av säljare respektive köpare åt sin uppdragsgivare. Detta gäller under förutsättning att ersättningen utbetalas endast om en eller flera försäljningar kommer till stånd för huvudmannen.

text: Vid förmedling ska omsättningsland bestämmas utifrån följande.

text: Tillhandahållande rörande fastighet; den plats där fastigheten är belägen (

text: 5 kap. 4 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML).

text: När det är fråga om sådana tjänster som anges i

text: 5 kap. 7 § andra stycket

text: ML; den plats där mottagaren av tjänsten har etablerat sin rörelse (

text: 5 kap. 7 §

text: ML) eller när

text: 5 kap. 7 §

text: ML inte är tillämplig den plats där säljaren har sitt säte (

text: 5 kap. 8 §

text: ML).

text: Vid övriga tillhandahållanden; den plats där huvudtransaktionen, i vilken förmedlaren deltar, äger rum (5 kap. 5 §, 5 kap. 7 a § och 5 kap. 11 § ML), eller den plats där mottagaren har ett registreringsnummer för mervärdesskatt som angivits vid förvärvet av tjänsten (5 kap. 5 a andra stycket, 5 kap. 6 a § och 5 kap. 7 a § ML).

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: I skrivelse med dnr

text: 130 753314-04/111

text: från 2005-02-01 har frågan om bestämmelser om förmedling av vara eller tjänst i

text: 5 kap.

text: ML omfattar alla typer av förmedlings-, agent- eller liknande avtal eller inte behandlats.

text: Frågan har betydelse för om särskilda omsättningslandsregler i 5 kap. 4 – 7 a § och 11 § ML ska gälla för förmedlarens tillhandahållande av tjänst eller om huvudregeln i

text: 5 kap. 8 §

text: ML ska tillämpas.

text: För förmedling som sker i eget namn finns en särskild bestämmelse i

text: 6 kap. 7 §

text: ML (jämför artikel 5.4 c och 6.4 i Rådets sjätte direktiv (

text: )). Denna bestämmelse berörs inte i denna skrivelse.

text: Eftersom flera kompletterande frågor har uppkommit har denna nya förtydligande skrivelse tagits fram och den ersätter den tidigare från 2005-02-01.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Vid bestämmande av omsättningsland för tjänster som utförs av förmedlare finns vissa förenklingsregler som innebär att omsättningsland bestäms med utgångspunkt i det mervärdesskatteregistreringsnummer inom EG som förvärvaren av tjänsten anger vid förvärvet av varan eller tjänsten.

text: Sådana bestämmelser finns för varutransporttjänst (

text: 5 kap. 5 a § andra stycket

text: ML), tjänster som utgör ett led i varutransporttjänst (

text: 5 kap. 6 a §

text: ML) och för tjänster som utförs av förmedlare och som inte omfattas av någon annan bestämmelse (

text: 5 kap. 7 a §

text: ML). Bestämmelserna motsvaras av

text: artikel 28

text: b E 1 andra stycket (varutransport),

text: artikel 28

text: b E 2 andra stycket (led i varutransport) samt

text: artikel 28

text: b E 3 andra stycket i sjätte direktivet.

text: Av övriga bestämmelser som avser tjänster som utförs av förmedlare framgår följande.

text: Enligt

text: 5 kap. 4 §

text: ML ska förmedling av tjänst som avser en viss fastighet anses som tjänst som avser fastigheten, vilket innebär att den är omsatt i Sverige om fastigheten är belägen här i landet. Motsvarande bestämmelse i sjätte direktivet är

text: artikel 9.2 a

text: I

text: 5 kap 5 §

text: ML anges att förmedling av transporttjänst är omsatt inom landet om transporttjänsten som sådan är omsatt inom landet och om inte ovan nämnda förenklingsregler beträffande varutransport ska tillämpas. Bestämmelsen motsvaras av

text: artikel 28

text: b E 1 första stycket i sjätte direktivet.

text: I

text: 5 kap. 7 § andra stycket 14

text: ML anges att bestämmelsen även omfattar förmedling av sådana tjänster som anges i paragrafen när förmedlingen görs för någon annans räkning i hans namn. Bestämmelsen motsvaras av

text: artikel 9.2 e

text: sjunde strecksatsen i sjätte direktivet.

text: Av

text: 5 kap. 7 a §

text: ML framgår att förmedlingstjänst som görs för någon annans räkning i dennes namn, när förvärvet inte görs under åberopande av köparens mervärdesskatteregistreringsnummer, är omsatt inom landet om den avser en vara eller en tjänst som omsätts här i landet. Bestämmelsen motsvaras av

text: artikel 28

text: b E 1, 28b E 2 och 28b E 3 första stycket i sjätte direktivet.

text: I

text: 5 kap. 8 § första stycket

text: ML anges att för andra tjänster än de som anges i 4-6 a § eller 7 a § eller om 7 § inte är tillämplig gäller att tjänsten är omsatt inom landet om den som tillhandahåller tjänsten har sätet för sin ekonomiska verksamhet eller ett fast etableringsställe i Sverige från vilket tjänsterna tillhandahålls. Denna regel motsvaras av artikel 9.1 i sjätte direktivet.

text: Av

text: 5 kap. 11 § 4

text: ML framgår att förmedling av varor eller tjänster som görs för någon annans räkning i dennes namn anses som omsatt utomlands när huvudtransaktionen anses som en omsättning utanför EG. Bestämmelsen motsvaras av artikel 15.14 i sjätte direktivet.

text: Frågan om det har betydelse vem förmedlingstjänsten utförs till har behandlats av EG-domstolen i

text: , Lipjes. Målet avsåg förmedling vid gemenskapsintern handel som skulle kunna omfattas av

text: artikel 28

text: b E 3 första stycket i sjätte direktivet. Huvudtransaktionen i detta mål var en försäljning av en jakt mellan två privatpersoner boende i olika EG-länder. Förmedlaren agerade enligt förutsättningarna i målet som mellanhand för enskilda personer i egenskap av köpare.

text: Domstolen konstaterade att den nämnda artikeln i sjätte direktivet avser tillhandahållande av tjänster som utförs av mellanhänder ”i andra personers namn och för deras räkning” i allmänhet, utan någon åtskillnad beroende på om de personer som erhåller tjänster är skattskyldiga för mervärdesskatt eller inte (punkt 18).

text: Av domslutet framgår att

text: artikel 28

text: b E 3 i sjätte direktivet inte ska tolkas så att den endast avser tjänster som en mellanhand tillhandahåller en skattskyldig person eller en juridisk person som inte är skattskyldig för mervärdesskatt. När en transaktion, som genomförs av en mellanhand, omfattas av

text: artikel 28

text: b E 3 i sjätte direktivet ska

text: artikel 28

text: b A och 28b B i samma direktiv användas vid fastställande av platsen för de transaktioner som ligger till grund för förmedlingstjänsterna.

text: Av Handledning för mervärdesskatt 2005 s. 337 framgår att med förmedling avses såväl anvisning av köpare/säljare som att ikläda sig en agents eller mäklares funktion att bringa parterna samman och medverka till att affären kommer till stånd dem emellan. Om förmedlaren (ombudet) sluter avtal ska detta ske i uppdragsgivarens (huvudmannens) namn på grundval av fullmakt från denne. För det fall att likvid mottas för förmedlad vara eller tjänst ska detta ske för huvudmannens räkning. Av det underlag som då upprättas ska framgå säljarens (huvudmannens) namn och mervärdesskatteregistreringsnummer såvida omsättningen är skattepliktig. Den ersättning förmedlaren erhåller utgör beskattningsunderlaget för förmedlingstjänsten.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: För att en förmedlingstjänst ska föreligga enligt ML och sjätte direktivet måste tjänsten avse en eller flera huvudtransaktioner. En omsättning av den vara eller tjänst som förmedlingen avser ska också äga rum. Det är inte tillräckligt att det finns ett syfte att en eller flera huvudtransaktioner ska komma till stånd utan sådana transaktioner ska faktiskt äga rum. Skatteverket anser att detta innebär att om en eller flera huvudtransaktioner inte kommer till stånd så kan inte heller någon förmedlingstjänst enligt ML föreligga. Om utbetalning av ersättningen är villkorad av att en eller flera huvudtransaktioner kommer till stånd ska tjänsten således anses vara en sådan tjänst som omfattas av de omsättningslandsbestämmelser som gäller för förmedling.

text: EG-domstolen har konstaterat att detta gäller oavsett vem - säljaren eller köparen - som är huvudman och oavsett om denne huvudman är en skattskyldig person eller inte. Detta innebär t.ex. att förmedling av en vara, när huvudtransaktionen görs mellan två privatpersoner, är en sådan förmedlingstjänst som omfattas av

text: 5 kap. 7 a §

text: ML även när huvudtransaktionen inte medför skattskyldighet.

text: Hur den specifika ersättningen för förmedlingen kallas i avtalet mellan parterna, t.ex. provision, ett fast belopp eller kostnadstäckning, är inte avgörande utan det avgörande är att det faktiskt kommer en eller flera huvudtransaktioner till stånd och att den ersättning som utbetalas är beroende av dessa huvudtransaktioner.

text: Tjänster som utförs av förmedlare kommer att kunna omfatta såväl förmedling i betydelsen att göra allt som är nödvändigt för att säljaren och köparen ska sluta avtal som enbart anvisning av säljare respektive köpare åt sin uppdragsgivare. Detta gäller dock under förutsättning att ersättningen är villkorad av att en eller flera huvudtransaktioner kommer till stånd.

text: 5 kap. 4 §

text: ML).

text: 5 kap. 7 § andra stycket

text: 5 kap. 7 §

text: ML) eller när

text: 5 kap. 7 §

text: 5 kap. 8 §

text: ML).

text: Vid övriga tillhandahållanden; den plats där huvudtransaktionen, i vilken förmedlaren deltar, äger rum (5 kap. 5 §, 5 kap. 7 a § och 5 kap. 11 § ML), eller den plats där mottagaren har ett registreringsnummer för mervärdesskatt som angetts vid förvärvet av tjänsten (5 kap. 5 a andra stycket, 5 kap. 6 a § och 5 kap. 7 a § ML).

text: För det fall det är fråga om ett tillhandahållande för annans räkning i dennes namn men ersättningen är inte villkorad av att en eller flera huvudtransaktioner kommer till stånd anser Skatteverket att det är fråga om ett annat tillhandahållande än en förmedlingstjänst enligt ML.

text: Exempel 1

text: Ett bolag arbetar som agent för ett bolag med etablering i annat EG-land. Av avtalet mellan bolagen framgår inte att bolagets ersättning är villkorad av att någon huvudtransaktion kommer till stånd utan ersättningen utbetalas som ett regelbundet månatligt belopp för tjänsten att bolaget ska marknadsföra det utländska bolaget här i landet. En sådan tjänst är inte en förmedlingstjänst utan en reklamtjänst som omfattas av

text: 5 kap. 7 § andra stycket 2

text: ML.

text: För det fall det är fråga om förmedling i flera led ska förmedlingstjänsten även i dessa fall alltid anses avse den bakomliggande huvudtransaktionen. Detta innebär att det alltid är den bakomliggande huvudtransaktionen som avgör bedömningen av omsättningsland för förmedlingstjänsten, även när förmedlingen sker i flera led.

text: Exempel 2

text: En svensk sommarstugeägare som anlitar en svensk förmedlare och denne i sin tur anlitar en tysk förmedlare för förmedling av stuguthyrning. Av avtalen mellan samtliga parter framgår att det är fråga förmedling i varje led. I detta fall har förmedlingstjänsten som den tyska förmedlaren gjort omsatts där den svenske förmedlarens tillhandahållande har omsatts. Eftersom den svenske förmedlarens tjänst har omsatts där huvudtransaktionen, som denna förmedling avser, har omsatts har även den tyske förmedlarens tillhandahållande omsatts på denna plats, dvs. där huvudtransaktionen sker. I detta fall är det fråga om en fastighet som är belägen här i landet varför omsättningen skett i Sverige enligt

text: 5 kap. 4 §

text: ML.

text: Slutligen kan påpekas att i vissa fall kan det vara fråga om förmedlingstjänster som inte omfattas av ML:s bestämmelser eftersom det inte föreligger ett självständigt förhållande mellan förmedlaren och hans huvudman. Det är således inte fråga om en självständig ekonomisk verksamhet. I dessa fall bör det i stället vara fråga om en anställningsinkomst för förmedlaren.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 377801-16/111

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Upphävande av ställningstagandet Återbetalning av ingående skatt på förvärv som hänför sig till omsättning av guld som köparen är skattskyldig för; mervärdesskatt

org: skv

text: Ställningstagandet Återbetalning av ingående skatt på förvärv som hänför sig till omsättning av guld som köparen är skattskyldig för; mervärdesskatt daterat 2011-06-07, dnr

text: 131 300711-11/111

text: , upphör att gälla.

type: stycke

text: Från och med den 1 januari 2016 har

text: 10 kap. 1 § andra stycket

text: och

text: 10 kap. 11 e §

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: fått en ändrad lydelse. Ställningstagandet är därför inte längre aktuellt.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 378239-15/111

status: upphävt

title: Beskattningsbar person – gränsdragning mellan ekonomisk verksamhet och privat verksamhet; mervärdesskatt

text: Nytt: 2021-04-13

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2021-04-13, dnr.

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: De konkreta förutsättningar som ska vara uppfyllda för att en person ska vara en beskattningsbar person är att verksamheten bedrivs självständigt och med avsikt/syfte att fortlöpande tillhandahålla varor eller tjänster mot ersättning. Den som vill bli betraktad som en beskattningsbar person ska kunna styrka (visa) med objektiva omständigheter att förutsättningarna är uppfyllda.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning innebär begreppet fortlöpande att syftet ska vara att sälja varor eller tjänster kontinuerligt och med viss frekvens. Bedömningen av om kravet på fortlöpande försäljningar är uppfyllt ska enligt Skatteverkets uppfattning göras utifrån vad som är normalt för den typ av verksamhet som bedrivs och vad det är för varor eller tjänster som tillhandahålls.

text: En person som säljer, hyr ut eller på annat sätt utnyttjar sina privata tillgångar är som huvudregel inte en beskattningsbar person. Sådan försäljning eller uthyrning sker normalt inte fortlöpande. För att det ska vara fråga om fortlöpande tillhandahållanden anser Skatteverket att syftet ska vara att försäljningen, uthyrningen eller utnyttjandet av tillgången sker med en kontinuitet och frekvens som är jämförbar med hur en motsvarande ekonomisk verksamhet normalt bedrivs. Det förutsätter att personen vidtar aktiva åtgärder för att få intäkter av egendomen och att verksamheten därmed bedrivs på ett affärsmässigt sätt.

text: I ställningstagandet ges exempel på objektiva omständigheter som har betydelse för bedömningen av om en person är en beskattningsbar person när det är fråga om verksamheter som gränsar till privat verksamhet.

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket får många frågor som rör förutsättningarna för att någon ska anses vara en beskattningsbar person och vad som krävs för att styrka (visa) att förutsättningarna är uppfyllda.

text: I detta ställningstagande redogör Skatteverket för sin uppfattning i följande frågor.

text: Vilka konkreta förutsättningar ska vara uppfyllda enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, för att en person ska betraktas som en beskattningsbar person?

text: Vilken bevisning behövs för att styrka dessa förutsättningar när det är fråga om verksamheter som gränsar till det privata?

text: Med verksamhet som gränsar till det privata avses verksamheter som även kan bedrivas privat som fritidssyssla och/eller där verksamheten baseras på tillgångar som även kan användas privat.

text: Ställningstagandet är en komplettering till ställningstagandet ”Begreppen beskattningsbar person och ekonomisk verksamhet - Mervärdesskatt” daterat den 9 juni 2014, dnr

text: 131 323526-14/111

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 ML och mervärdesskattedirektivet

text: Med beskattningsbar person avses den som, oavsett på vilken plats, självständigt bedriver en ekonomisk verksamhet, oberoende av dess syfte eller resultat. Anställda och andra personer anses inte bedriva verksamhet självständigt i den mån de är bundna till en arbetsgivare av ett anställningsavtal eller av ett annat rättsligt förhållande som skapar ett anställningsförhållande vad avser arbetsvillkor, lön och arbetsgivaransvar (

text: 4 kap. 1 § första stycket

text: ML).

text: Med ekonomisk verksamhet avses varje verksamhet som bedrivs av en producent, en handlare eller en tjänsteleverantör, inbegripet gruvdrift och jordbruksverksamhet samt verksamheter inom fria och därmed likställda yrken. Utnyttjande av materiella eller immateriella tillgångar i syfte att fortlöpande vinna intäkter därav ska särskilt betraktas som ekonomisk verksamhet (

text: 4 kap. 1 § andra stycket

text: ML).

text: Motsvarande bestämmelser finns i artikel

text: och

text: i rådets direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet.

text: 3.2 Praxis från EU-domstolen

text: Ekonomisk verksamhet omfattar alla verksamheter av producenter, återförsäljare och personer som tillhandahåller tjänster, däribland utnyttjande av materiella eller immateriella tillgångar i syfte att fortlöpande vinna intäkter. Kriteriet ”fortlöpande vinna intäkter” gäller inte enbart utnyttjandet av en tillgång utan samtliga transaktioner som avses i artikel 9.1 i mervärdesskattedirektivet. En verksamhet är i allmänhet ekonomisk när den är fortlöpande och utförs mot vederlag som utgår till den person som utfört transaktionen (

text: , Götz, punkt 18).

text: Bedömningen att ekonomisk verksamhet förutsätter att en person fortlöpande tillhandahåller varor och tjänster mot ersättning framgår även av 235/85 kommissionen mot Nederländerna, punkterna 9 och 15 samt

text: kommissionen mot Finland, punkterna 37-42.

text: En solcellsanläggning som producerade el som levererades till nätet uppfyllde de villkor som uppställs för att anses som ekonomisk verksamhet. Anläggningen drevs i syfte att vinna intäkter eftersom den producerade el som överfördes till nätet mot ersättning. Avtalet om tillträde till nätet hade ingåtts ”på obestämd tid”. Eftersom avsikten därmed var att driva solcellsanläggningen under en längre tid konstaterade domstolen att anläggningen fortlöpande och inte enbart tillfälligt levererade el till nätet (

text: , Fuchs, punkterna 26-28).

text: Endast den omständigheten att en ägare utövar sin äganderätt är inte tillräckligt för att det ska vara fråga om ekonomisk verksamhet. Antalet och omfattningen av de försäljningar som genomförts är inte avgörande i sig. Även betydande försäljningar kan ske genom aktörer som agerar i egenskap av privatpersoner. Inte heller längden på den tidsperiod som transaktionerna ägt rum och omfattningen av de inkomster som de inbringat är avgörande eftersom dessa omständigheter skulle kunna vara ett led i förvaltningen av personens privata tillgångar. Om personen däremot vidtar aktiva åtgärder för att saluföra t.ex. en fastighet genom att använda medel som liknar dem som används av en producent, en handlare eller en tjänsteleverantör ska personen anses bedriva ”ekonomisk verksamhet” och följaktligen anses som en beskattningsbar person (de förenade målen

text: och

text: , Slaby, punkterna 36-38 och 50-51).

text: Den omständigheten att en materiell tillgång förvärvats för eget bruk hindrar inte att tillgången därefter används i en ekonomisk verksamhet (

text: , Redlihs, punkt 39).

text: Ett tillhandahållande sker ”mot ersättning” endast om det finns ett rättsförhållande som innebär ett ömsesidigt utbyte av prestationer mellan den som tillhandahåller tjänsten och mottagaren och där ersättningen för tjänsten utgör det faktiska motvärdet av tjänsten (

text: , Tolsma, punkt 14 och

text: , kommissionen mot Finland, punkterna 43-45).

text: Det är den person som begär avdrag för mervärdesskatt som ska styrka att villkoren för avdragsrätten är uppfyllda och särskilt att han är en beskattningsbar person. Skattemyndigheten kan kräva att den påstådda avsikten styrks genom objektiva omständigheter (268/83, Rompelman, punkt 24).

text: Om en tillgång uteslutande är ägnad att utnyttjas ekonomiskt, är detta i allmänhet tillräckligt för att visa att ägaren utnyttjar den för ekonomisk verksamhet och följaktligen i syfte att fortlöpande vinna intäkter. Om en tillgång emellertid på grund av sin karaktär kan utnyttjas för såväl ekonomiska som privata ändamål, finns det anledning att utifrån samtliga omständigheter avgöra om den verkligen utnyttjas för att fortlöpande vinna intäkter. En jämförelse kan göras mellan hur tillgången faktiskt utnyttjas och hur motsvarande ekonomiska verksamhet i vanliga fall utövas (

text: , Renate Enkler, punkterna 27-28).

text: Även om kriterier avseende resultaten av den berörda verksamheten inte i sig själva kan göra det möjligt att avgöra om verksamheten bedrivs i syfte att fortlöpande vinna intäkter, så kan sådana omständigheter som den faktiska tid en tillgång hyrs ut, antalet kunder och intäkternas belopp, tillsammans med övriga omständigheter i det enskilda fallet, tas i beaktande vid denna bedömning (

text: , Renate Enkler, punkt 29).

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Begreppet ”beskattningsbar person” enligt ML

text: EU-domstolen har i ett stort antal mål bedömt begreppen ”beskattningsbar person” och ”ekonomisk verksamhet”. Enligt Skatteverkets uppfattning innebär domstolens praxis att det är fråga om ekonomisk verksamhet när en person ”fortlöpande tillhandahåller varor eller tjänster mot ersättning”. Det räcker att det finns ett syfte att fortlöpande tillhandahålla varor eller tjänster mot ersättning, dvs. det finns inget krav på att försäljningar faktiskt kommer till stånd. Begreppet ”beskattningsbar person” innebär dessutom att verksamheten ska bedrivas självständigt.

text: Verksamheten bedrivs självständigt under förutsättning att den inte bedrivs inom ramen för ett anställningsavtal eller ett annat rättsligt förhållande som skapar ett anställningsförhållande. Skatteverket har närmare redogjort för bedömningen av självständighetskriteriet i ställningstagandet ”Begreppen beskattningsbar person och ekonomisk verksamhet” daterat den 9 juni 2014, dnr

text: 131 323526-14/111

text: Enligt Skatteverkets uppfattning innebär begreppet fortlöpande att syftet ska vara att sälja varor eller tjänster kontinuerligt och med viss frekvens. Vad som är normal försäljningsfrekvens skiljer sig åt mellan olika branscher. Enligt Skatteverkets uppfattning måste därför bedömningen av om kravet på fortlöpande försäljningar är uppfyllt göras utifrån vad som är normalt för den typ av verksamhet som bedrivs och vad det är för varor eller tjänster som tillhandahålls. Det innebär att försäljning av skog på en skogsfastighet kan uppfylla kravet på fortlöpande även om försäljning endast sker vart tionde år. Den försäljningsfrekvensen kan anses som normal för den typen av verksamhet. På samma sätt kan försäljning av hästar från egen uppfödning anses vara fortlöpande även om försäljningen är begränsad till en häst om året. För uthyrning av tillgångar, t.ex. uthyrning av en båt, kan däremot krävas att syftet är uthyrning med hög grad av kontinuitet och frekvens för att det ska uppfylla kravet på fortlöpande. Försäljning kan vara fortlöpande även om den är begränsad till viss säsong.

text: En person som säljer, hyr ut eller på annat sätt utnyttjar sina privata tillgångar är som huvudregel inte en beskattningsbar person. Sådan försäljning eller uthyrning sker normalt inte fortlöpande. För att det ska vara fråga om fortlöpande tillhandahållanden och därmed ekonomisk verksamhet anser Skatteverket att syftet ska vara att försäljningen, uthyrningen eller utnyttjandet av tillgången sker med en kontinuitet och frekvens som är jämförbar med hur en motsvarande ekonomisk verksamhet normalt bedrivs. Det förutsätter att personen vidtar aktiva åtgärder för att få intäkter av egendomen och att verksamheten därmed bedrivs på ett affärsmässigt sätt.

text: Tillhandahållande av varor och tjänster mot ersättning förutsätter att det finns ett direkt samband mellan den vara eller tjänst som tillhandahålls och ersättningen för denna. Ett direkt samband finns t.ex. när ett sponsorbidrag lämnas till en idrottsutövare som ersättning för att idrottsutövaren gör reklam för sponsorn och bidraget motsvaras av värdet på reklamtjänsten. Om sponsorbidraget inte motsvaras av värdet på reklamtjänsten kan ett direkt samband däremot saknas. Sponsorbidraget är i sådant fall en gåva till idrottsutövaren och inte ersättning för ett tillhandahållande.

text: 4.2 Bevisning för att någon är en beskattningsbar person

text: I vissa fall kan det vara helt klarlagt att förutsättningarna är uppfyllda för att en person ska anses som en beskattningsbar person. Det gäller t.ex. när det är fråga om en pågående affärsverksamhet. Om det däremot är fråga om en nystartad verksamhet som ännu inte kommit igång kan det vara svårare att avgöra om förutsättningarna är uppfyllda. Det gäller framför allt när det är fråga om en verksamhet som gränsar till privat verksamhet. Egenskapen av beskattningsbar person måste alltid kunna styrkas.

text: 4.2.1 Vad ska bevisas och av vem?

text: Det som ska bevisas är att förutsättningarna för att anses vara en beskattningsbar person enligt ML är uppfyllda, dvs. att verksamheten bedrivs

text: självständigt

text: med avsikt/syfte att fortlöpande tillhandahålla varor eller tjänster mot ersättning.

text: Det är som huvudregel den som vill bli betraktad som en beskattningsbar person som ska kunna styrka att förutsättningarna är uppfyllda och som därmed har bevisbördan.

text: 4.2.2 Vad kan användas som bevisning och hur mycket måste visas?

text: Förutsättningarna för att vara en beskattningsbar person ska kunna styrkas med objektiva omständigheter. Objektiva omständigheter är något vars existens går att konstatera, t.ex. inköp av inventarier, ingångna försäljningsavtal, lokalinnehav m.m. Förekomsten av en objektiv omständighet kan i sin tur behöva styrkas med hjälp av avtal, fakturor, ritningar på lokaler etc. Inköp av en tillgång är en objektiv omständighet som kan behöva styrkas med faktura eller avtal. På samma sätt kan förekomsten av lämpliga affärslokaler visas genom hyresavtal, ritningar och besiktning av lokalerna.

text: Bevisningen ska göra sannolikt att förutsättningarna för att vara en beskattningsbar person är uppfyllda, dvs. det finns inget krav på att det ska vara helt klarlagt att förutsättningarna är uppfyllda. För verksamheter som gränsar till det privata kan dock höga krav ställas på de objektiva omständigheterna för att bevisningen ska nå upp till nivån ”sannolikt”.

text: Bedömningen av om bevisningen når upp till sannolikt måste alltid göras i det enskilda fallet och utifrån samtliga objektiva omständigheter som kommit fram i ärendet. Även eventuell motbevisning som Skatteverket har tagit fram har betydelse. Antalet omständigheter som kommit fram i ett ärende kan vara mycket stort, liksom kombinationer av olika omständigheter. Det innebär att vid en värdering av bevisning i det enskilda fallet kan till synes likartade situationer bedömas olika utan att någon av bedömningarna för den skull är felaktig.

text: 4.2.3 Exempel på objektiva omständigheter och bevisvärde

text: Bevisvärde

text: Objektiva omständigheter kan ha olika bevisvärde. Man talar om starkt och svagt bevisvärde. I vissa fall kan det räcka med en enda objektiv omständighet för att göra sannolikt att det är fråga om en beskattningsbar person medan det i andra fall kan behövas betydligt fler omständigheter. En bedömning av bevisvärdet måste göras i samband med den bevisvärdering som görs i ett enskilt ärende.

text: Nedan följer exempel på objektiva omständigheter som kan förekomma vid bedömning av om en person uppfyller förutsättningarna för att vara en beskattningsbar person. De objektiva omständigheterna har räknats upp utan hänsyn till vilket bevisvärde var och en av dem har.

text: Självständigt

text: Bedömningen av om en verksamhet bedrivs självständigt ska som huvudregel göras på samma sätt som följer av bestämmelserna i

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. En bedömning i det enskilda fallet måste dock göras när det är fråga om inkomst av sådan verksamhet som enligt IL varken beskattas som inkomst av anställning eller inkomst av näringsverksamhet (Skatteverkets ställningstagande daterat den 9 juni 2014, dnr

text: 131 323526-14/111

text: ). Vid en sådan bedömning i det enskilda fallet kan följande exempel på objektiva omständigheter tyda på att en verksamhet bedrivs självständigt.

text: Avtalet med uppdragsgivaren är utformat som ett uppdragsavtal och inte ett anställningsavtal.

text: Det finns flera uppdragsgivare.

text: Uppdragen är avgränsade jämfört med det arbete en anställd hos uppdragsgivaren utför.

text: Uppdragen genomförs under kortare tid.

text: Arbetet utförs i egna lokaler.

text: Uppdragstagaren tillhandahåller egen utrustning och verktyg för att utföra uppdraget.

text: Uppdragstagaren bestämmer hur arbetet ska utföras och organiseras.

text: Det finns ett ekonomiskt risktagande.

text: En helhetsbedömning måste göras av samtliga objektiva omständigheter för att avgöra om verksamheten bedrivs självständigt. Bedömningen måste göras utifrån vad som är normalt i en viss typ av verksamhet. Det förhållandet att uppdrag utförs i uppdragsgivarens lokaler och att uppdragsgivaren tillhandahåller utrustning och verktyg behöver därför inte innebära att verksamheten inte är självständigt bedriven. På samma sätt kan ett begränsat ekonomiskt risktagande vara normalt i en bransch där investeringskostnaderna är låga.

text: Ekonomisk verksamhet

text: Ekonomisk verksamhet innebär att det ska finnas en avsikt att fortlöpande tillhandahålla varor och tjänster mot ersättning. För verksamheter som gränsar till det privata kan en jämförelse göras med hur en motsvarande ekonomisk verksamhet normalt bedrivs. En ekonomisk verksamhet förutsätter att en person vidtar aktiva åtgärder för att fortlöpande få intäkter på ett sätt som skiljer sig från hur en privatperson agerar.

text: Skatteverket anser att följande objektiva omständigheter har betydelse vid bedömning av om det är fråga om ekonomisk verksamhet.

text: Inköp av tillgångar/lager: Inköp av tillgångar som enbart kan användas ekonomiskt är i normalfallet tillräckligt för att göra sannolikt att det är fråga om en ekonomisk verksamhet, t.ex. inköp av en grävmaskin. Det innebär inte att inköp av tillgångar som även kan användas privat saknar bevisvärde. För sådana tillgångar kan det t.ex. ha betydelse vilket antal som köps in eller hur väl lämpad tillgången är för den verksamhet som ska bedrivas. När det är fråga om inköp av tillgångar av privat karaktär krävs i normalfallet att det finns fler objektiva omständigheter än inköpet för att göra sannolikt att det finns en avsikt att bedriva en ekonomisk verksamhet. Exempel på tillgångar som kan användas för både ekonomiska och privata ändamål är datorer, kameror, hästar, bilar och båtar.

text: Avtal om försäljning av varor eller tjänster: Ett skriftligt avtal som innebär kontinuerlig försäljning av varor eller tjänster har ett starkt bevisvärde och innebär normalt att det är sannolikt att det är fråga om en ekonomisk verksamhet. Avtal om enstaka försäljningar har inte lika starkt bevisvärde utan det kan behövas ytterligare objektiva omständigheter för att styrka att det är en ekonomisk verksamhet. Bedömningen måste även göras utifrån vad som är normalt för den typ av verksamhet som bedrivs. Bevisvärdet av avtal kan variera. Bevisvärdet av ett avtal som ingåtts med en oberoende köpare är vanligtvis starkare än avtal som har ingåtts med en köpare som är närstående eller i intressegemenskap med säljaren. På samma sätt har ett detaljerat avtal högre bevisvärde en ett avtal som är allmänt hållet. Även muntliga avtal har ett bevisvärde men det kan vara svårt att styrka att ett muntligt avtal existerar och vad avtalet innebär.

text: Avtal om franchising: Ett franchiseavtal är normalt tillräckligt för att styrka att det är fråga om en ekonomisk verksamhet.

text: Lokal (ägd eller hyrd): Det förhållandet att det finns tillgång till en lokal som är lämplig för verksamheten har betydelse för bedömningen. Om den som ska bedriva verksamheten äger eller hyr en fastighet eller lokal som är särskilt anpassad för verksamheten har det ett högre bevisvärde jämfört med om verksamheten bedrivs i den privata bostaden.

text: Anställda: Att det finns anställda kan ha betydelse vid bedömningen av om det är fråga om en ekonomisk verksamhet. Det kan dock förekomma anställda även i en privat verksamhet, t.ex. för att ta hand om privat egendom. Bevisvärdet är högre om den anställde är en utomstående person än om det är en familjemedlem eller annan närstående.

text: Marknadsföring (annons, webbplats eller på annat sätt visa upp företaget): En aktiv marknadsföring i form av annonsering, deltagande med egen monter vid mässor eller liknande visar att en person aktivt försöker värva kunder. På vilket sätt marknadsföring sker och när det sker kan variera mellan olika branscher. Avsaknad av marknadsföring kan t.ex. vara normalt i en nystartad verksamhet där försäljning beräknas komma igång först längre fram. Bevisvärdet av att det finns en webbplats är beroende av hur webbplatsen är utformad. En webbplats där det går att beställa eller göra bokningar kan ha ett högt bevisvärde jämfört med en webbplats där det endast finns kort information om företaget samt kontaktuppgifter. Det har även betydelse hur väl anpassad webbplatsen är för att nå ut med marknadsföring, t.ex. hur lätt eller svårt det är att hitta sidan med hjälp av sökmotorer på Internet och om det finns länkar till webbplatsen från andra webbplatser. Även antal besökare på webbplatsen kan ha betydelse.

text: Försäkring och finansiering: Om den som bedriver verksamheten har tecknat en företagsförsäkring för sin verksamhet är det en omständighet som kan tyda på att det är fråga om en ekonomisk verksamhet. Motsvarande gäller om verksamheten finansieras med företagslån.

text: Ekonomiskt beroende (fritids- deltids- eller heltidssyssla): Det får anses normalt att finansiera en nystartad verksamhet genom annat arbete. Det förhållandet att en verksamhet bedrivs som fritidssyssla talar vanligtvis varken för eller emot att verksamheten är en ekonomisk verksamhet. Det förhållandet att verksamheten bedrivs på heltid eller deltid är däremot objektiva omständigheter som talar för att det är fråga om en ekonomisk verksamhet.

text: Affärsplan: Det förhållandet att det finns en affärsplan är en objektiv omständighet som kan ha ett visst bevisvärde om affärsplanen är genomarbetad och detaljerad. Det är trots det inte tillräcklig bevisning när det är fråga om verksamhet som gränsar till privat verksamhet utan det behövs ytterligare objektiva omständigheter för att göra sannolikt att det finns en avsikt att fortlöpande sälja varor eller tjänster.

text: Intäkter/resultat (vinst eller förlust): Har det redan förekommit försäljningar i verksamheten så är det en objektiv omständighet som kan tyda på att det är fråga om en ekonomisk verksamhet. Detsamma gäller om verksamheten uppvisar vinst. En verksamhet som under en längre tid har bedrivits med förlust kan på motsvarande sätt tyda på att det inte är fråga om en ekonomisk verksamhet. Vid bedömningen är det viktigt att tänka på att intäkter och vinst även kan uppkomma som ett led i en privatpersons privata användning och förvaltning av sin egendom. Det är samtidigt inget krav att det ska förekomma intäkter för att det ska vara en ekonomisk verksamhet och det är inte heller ett krav att verksamheten ska ge vinst. Bevisvärdet av intäkter respektive resultat får därför bedömas utifrån omständigheterna i det enskilda fallet.

text: Utbildning och/eller tidigare erfarenhet från branschen: Lämplig utbildning för att bedriva den aktuella verksamheten och/eller erfarenhet från branschen är objektiva omständigheter som kan påverka bedömningen av om det är fråga om ekonomisk verksamhet. Vilken typ av utbildning och nivån på utbildningen kan ha betydelse. En utbildning avsedd för blivande yrkesfotografer talar t.ex. i högre grad för att en person har en avsikt att bedriva ekonomisk verksamhet som fotograf än enstaka fotokurser riktade till en bredare allmänhet.

text: Tillstånd: I vissa fall behövs tillstånd för att bedriva en verksamhet. Exempel är tillstånd enligt

text: 16 § djurskyddslagen (1988:534)

text: att bedriva verksamhet med hästar eller sällskapsdjur respektive tillstånd enligt lag (

text: ) om hotell- och pensionatsrörelse.

text: Förutom de objektiva omständigheter som framgår ovan kan det finnas objektiva omständigheter som är specifika för viss verksamhet. I avsnitt 4.2.4, 4.2.5 och 4.2.6 följer exempel avseende tre verksamheter som gränsar till privat verksamhet.

text: 4.2.4 Särskilt om idrottsverksamhet

text: Exempel på idrottsverksamhet är skidsport, golf, tennis, motorsport och ridsport. Till ridsport hör t.ex. hästhoppning och dressyr.

text: En idrottsutövare som deltar i tävlingar och vinner prispengar kan agera i egenskap av privatperson eller i egenskap av beskattningsbar person. Endast det förhållandet att idrottsutövare vinner prispengar och har vissa sponsorintäkter behöver inte innebära att det är fråga om en ekonomisk verksamhet. Det måste finnas ett syfte att fortlöpande tillhandahålla varor eller tjänster mot ersättning. För att det ska finnas ett syfte att fortlöpande vinna intäkter anser Skatteverket att idrottsutövaren ska vidta aktiva åtgärder för att kontinuerligt vinna prispengar och/eller få ersättning för reklamtjänster (sponsorersättning). Det är dessa förutsättningar som ska styrkas med objektiva omständigheter. Vid bedömningen kan en jämförelse göras med hur en motsvarande ekonomisk verksamhet normalt bedrivs, t.ex. verksamheter inom elitidrott. Vid en sådan jämförelse kan det ha betydelse att det finns en tydlig strävan att på sikt få intäkter som motsvarar kostnaderna för verksamheten.

text: Utöver de objektiva omständigheter som framgår ovan i avsnitt 4.2.3 kan följande omständigheter ha betydelse för bedömningen av om idrottsverksamhet är ekonomisk verksamhet. Exemplen på objektiva omständigheter har räknats upp utan hänsyn till vilket bevisvärde var och en av dem har.

text: Tävlingsnivå

text: Antal tävlingar per år

text: Placering i genomförda tävlingar och prispengar

text: Nivån på prispengar i aktuell idrottsgren

text: Sponsoravtal (ersättning för reklamtjänster)

text: Tävlingsverksamhet, och reklamtjänster som har samband med tävlingsverksamheten, ska ses som en enda verksamhet vid bedömning av om det är en ekonomisk verksamhet. För att ett sponsoravtal ska ha betydelse för bedömningen av om idrottsutövaren bedriver ekonomisk verksamhet ska sponsorersättningen vara en ersättning för tjänster som idrottsutövaren tillhandahåller sponsorn. Det innebär att det ska finnas ett direkt samband mellan sponsorersättningen och reklamtjänsten. Ett tecken på att ett sådant direkt samband saknas är om reklamvärdet av den tjänst som idrottsutövaren tillhandhåller är obefintligt eller mycket lågt i förhållande till ersättningen från sponsorn. Vid bedömningen av om det finns ett direkt samband mellan reklamvärdet och sponsorersättningen kan det även ha betydelse om sponsorn är oberoende i förhållande till idrottsutövaren eller om det är någon med intressegemenskap med idrottsutövaren, t.ex. en anhörig eller arbetsgivare. Bevisvärdet av ett sponsoravtal kan variera. Ett avtal som sträcker sig över flera år och som innebär att idrottsutövaren fortlöpande ska tillhandahålla reklamtjänster mot ersättning har ett högt bevisvärde jämfört med ett avtal som avser tjänster vid ett enstaka tillfälle, t.ex. för viss tävling. Det har även betydelse hur många sponsoravtal som idrottsutövaren har ingått, ersättningsnivån enligt avtalen samt hur aktiv idrottsutövaren är att hitta ytterligare sponsorer.

text: En idrottsutövare kan även få ersättningar från sin idrottsklubb, t.ex. bonus och tävlingsbidrag. För sådana ersättningar måste en bedömning göras av om idrottsutövaren är självständig gentemot sin idrottsklubb eller om ersättningarna lämnas inom ramen för ett anställningsförhållande. Det är endast om kravet på självständighet är uppfyllt som ersättningarna kan vägas in i bedömningen av om det är fråga om en ekonomisk verksamhet.

text: Den omständigheten att en idrottsutövare tävlar på elitnivå i en idrottsgren som ger möjlighet till betydande prispengar och där det finns goda möjligheter till sponsorintäkter är normalt tillräckligt för att göra sannolikt att det är en ekonomisk verksamhet.

text: För idrottsutövare som tävlar på en lägre nivå måste en helhetsbedömning göras av storleken på prispengar för den aktuella tävlingsnivån, om sponsoravtalen löper under flera år eller endast gäller enstaka tävling, nivån på den ersättning som idrottsutövaren får enligt sponsoravtalen och om det finns andra avtal om ersättningar som har samband med tävlingsverksamheten. En låg nivå på prispengar kan t.ex. uppvägas av sponsorbidrag som löper under flera år. Enstaka avtal om sponsring är normalt inte tillräckligt för att göra sannolikt att det finns en avsikt att fortlöpande tillhandahålla varor eller tjänster mot ersättning.

text: 4.2.5 Särskilt om trav- och galoppsport

text: En hästägare kan använda en häst för trav- och galoppsport i egenskap av privatperson eller i egenskap av beskattningsbar person. Endast det förhållandet att en häst tävlar och vinner prispengar behöver inte innebära att det är fråga om en ekonomisk verksamhet. För att en hästägare ska anses bedriva trav- och galoppsport i egenskap av beskattningsbar person ska hästägaren vidta aktiva åtgärder med syfte att kontinuerligt vinna prispengar. Det är dessa förutsättningar som ska styrkas med objektiva omständigheter. Vid bedömningen kan en jämförelse göras med hur en motsvarande ekonomisk verksamhet normalt bedrivs. Vid en sådan jämförelse kan det ha betydelse att det finns en tydlig strävan att på sikt få intäkter som motsvarar kostnaderna för verksamheten.

text: Utöver de objektiva omständigheter som framgår ovan i avsnitt 4.2.3 kan följande omständigheter ha betydelse för bedömningen av om trav- och galoppsport är ekonomisk verksamhet. Exemplen på objektiva omständigheter har räknats upp utan hänsyn till vilket bevisvärde var och en av dem har.

text: Lämplig häst för ändamålet (stamtavla/tidigare resultat)

text: Hästägarens övriga anknytning till trav- eller galoppsport

text: Hästens ålder (utvecklingspotential)

text: Registrerad häst hos trav- eller galoppförbundet

text: Professionell tränare eller amatörtränare

text: Antal lämpliga hästar

text: Kusk vid travtävling (professionell körlicens eller amatörlicens)

text: Tävlingsfrekvens

text: Tävlingsresultat/insprungna prispengar

text: Inom travverksamhet har en professionell travtränare A-licens och en amatörtränare B-licens. Det motsvaras inom galoppverksamhet av professionell tränare och amatörtränare med AT1- eller AT2-licens.

text: Skatteverket anser att följande objektiva omständigheter normalt är tillräckligt för att göra det sannolikt att det är fråga om en ekonomisk verksamhet.

text: Hästen är lämplig för tävling,

text: registrerad hos trav- eller galoppförbundet och

text: i professionell träning.

text: Om en häst tränas av en tränare med amatörlicens, t.ex. travtränare med B-licens, behövs det enligt Skatteverkets uppfattning ytterligare objektiva omständigheter för att göra det sannolikt att det är en ekonomisk verksamhet. Sådana omständigheter kan vara tränarens tidigare erfarenheter från trav- eller galoppbranschen, hur länge tränaren har haft sin licens, att tränaren har flera hästar i träning, att det finns tillgång till träningsmöjligheter såsom t.ex. travbana. Skatteverket anser att det kan ställas höga krav på objektiva omständigheter för att göra sannolikt att det är en ekonomisk verksamhet i de fall hästar tränas av en tränare med amatörlicens.

text: En förutsättning för att anmäla en travhäst till tävling är att det finns en ansvarig licensierad tränare. För att en galopphäst ska få delta i en offentlig tävling (= tävling med totalisatorvadhållning) gäller att tränare och ryttare har giltig licens utfärdad av Svensk Galopp eller motsvarande utländsk organisation. Enligt Skatteverkets uppfattning är det därför en förutsättning för att en trav- eller galoppverksamhet ska bedömas som ekonomisk verksamhet att hästen antingen tränas av en professionell tränare eller av en tränare med amatörlicens.

text: 4.2.6 Särskilt om avel och uppfödning av hästar

text: Försäljning av avkomma från husdjur är som huvudregel ingen ekonomisk verksamhet utan får anses ingå i ägarens privata användning av sin egendom. Det är endast när det finns en avsikt att föda upp och sälja hästar med en kontinuitet och frekvens som är jämförbar med en motsvarande ekonomisk verksamhet som det är fråga om fortlöpande tillhandahållanden mot ersättning. Enligt Skatteverket kännetecknas detta av att det i verksamheten förekommer aktiva och systematiska åtgärder för att få fram föl för försäljning. Det är dessa förutsättningar som ska styrkas med objektiva omständigheter. Vid bedömningen kan en jämförelse göras med hur en motsvarande ekonomisk verksamhet normalt bedrivs. Vid en sådan jämförelse kan det ha betydelse att det finns en tydlig strävan att på sikt få intäkter som motsvarar kostnaderna för verksamheten.

text: Utöver de objektiva omständigheter som framgår ovan i avsnitt 4.2.3 kan följande omständigheter ha betydelse för bedömningen av om avel och uppfödning av hästar är ekonomisk verksamhet. Exemplen på objektiva omständigheter har räknats upp utan hänsyn till vilket bevisvärde var och en av dem har.

text: Lämpligt sto för avel (stamtavla/tidigare prestationer)

text: Lämplig hingst används, dvs. hingsten uppfyller de krav som rasens/hästtypens avelsorganisation har (t.ex. hingstlicens eller avelsvärdering)

text: Hästens ålder (möjlighet att avla)

text: Antal sålda föl

text: Tester och bedömningar av avelsston och avkommor

text: Uppfödarens utbildning och erfarenhet av avel

text: Vem tränar/förädlar hästen (professionell hjälp)?

text: Ersättningsnivån vid försäljning av hästar

text: När en uppfödningsverksamhet bedrivs i begränsad omfattning kan mycket höga krav ställas på objektiva omständigheter för att göra sannolikt att det är fråga om en ekonomisk verksamhet. Avel med ett eller två ston kan visserligen uppfylla kravet på ekonomisk verksamhet men en verksamhet av så begränsad omfattning skiljer sig inte nämnvärt från en privatpersons agerande för att få avkomma av ett husdjur. För att styrka att det är fråga om en ekonomisk verksamhet måste det finnas objektiva omständigheter som visar att verksamheten bedrivs aktivt och systematiskt med syfte att fortlöpande få fram föl för försäljning. Det kan i vissa fall innebära att det är först när verksamheten varit igång under en tid som det finns tillräckligt med objektiva omständigheter för att göra det sannolikt att det är en ekonomisk verksamhet.

text: Exempel på omständigheter som kan visa att en verksamhet bedrivs på ett aktivt och systematiskt sätt är att avelsverksamheten är specialiserad, dvs. inriktad på viss typ av häst (trav-, galopp- eller ridhäst eller viss ras), det finns flera avelsston som är lämpliga för avel, den som bedriver verksamheten har tidigare erfarenhet av avelsverksamhet, verksamheten är tydligt avskild från privat hästverksamhet, hästarna tränas professionellt, det sker en aktiv marknadsföring av verksamheten och hästar till försäljning, åtgärder för att sälja hästarna sker så snart de är färdigutbildade och att möjlig ersättningsnivå vid försäljning av den typ av häst som avlas fram står i proportion till kostnaderna för att bedriva verksamheten.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 378665-07/111

title: Uppskov - nybyggd bostadsrätt som ersättningsbostad

text: 1 Sammanfattning

text: Bostadsrätt i en ännu inte färdigställd byggnad kan utgöra ersättningsbostad om förvärvet sker efter det att nybyggnationen har pågått i sådan omfattning att arbetet kan bedömas som en byggnad under uppförande.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Med ersättningsbostad avses bl.a. tillgång som vid förvärvet är en bostad i ett privatbostadsföretag. Vid nyproduktion av bostadsrätter blir bostadsföretaget normalt inte ett privatbostadsföretag förrän lägenheterna till klart övervägande del har tagits i bruk som bostäder.

text: Vanligtvis sker upplåtelse av bostadsrätter innan byggnaden är färdigställd i sådan omfattning att lägenheterna kan tas i bruk. I många fall ingås upplåtelseavtalen redan i ett inledningsskede av byggnationen i samband med att den ekonomiska planen har registrerats. Regler har därför införts i 47 kap. 5b §

text: inkomstskattelagen

text: (IL) som innebär att föreningen under vissa villkor kan jämställas med ett privatbostadsföretag vid fråga om avdrag för uppskovsbelopp enligt bestämmelserna i

text: 47 kap.

text: IL.

text: Frågan gäller i vilket skede av nybyggnationen som upplåtelseavtalet tidigast kan ingås för att förvärv av en ersättningsbostad ska anses ha skett med tillämpning av 47 kap. 5b § IL.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Civilrätt

text: En bostadsrättsförening har som ändamål att upplåta lägenheter med bostadsrätt i hus som ägs av föreningen,

text: 1 kap. 1 § bostadsrättslagen

text: (BrL).

text: Innan föreningen upplåter lägenheter med bostadsrätt, ska en ekonomisk plan upprättas av föreningens styrelse och registreras av Bolagsverket, 3 kap. 1 § BrL. Planen ska bl.a. innehålla uppgift om kostnad för föreningens fastighet samt tidpunkt för upplåtelse och inflyttning, 1 § bostadsrättsförordningen.

text: Innan den slutliga kostnaden för föreningens hus har redovisats i en registrerad ekonomisk plan eller på föreningsstämma, är det endast tillåtet att upplåta bostadslägenheter med bostadsrätt efter tillstånd av Bolagsverket. Sådant tillstånd ska lämnas om en ekonomisk plan har registrerats och föreningen har ställt betryggande säkerhet för återbetalning av insatsen och eventuell upplåtelseavgift, 4 kap. 2 § BrL.

text: Upplåtelseavtalet ska ske skriftligen och ange parternas namn, den lägenhet upplåtelsen avser, årsavgift och insats samt eventuell upplåtelseavgift, 4 kap. 5 § BrL.

text: En bostadsrättsförening får ingå avtal om att i framtiden upplåta en lägenhet med bostadsrätt. Ett sådant avtal kallas förhandsavtal och innebär att föreningen är skyldig att upplåta lägenheten med bostadsrätt åt den som tecknat sig för lägenheten och förhandstecknaren är å sin sida skyldig att förvärva lägenheten med bostadsrätt, 5 kap. 1 § BrL. Ett förhandsavtal innebär alltså att parterna är bundna av att vid en senare tidpunkt ingå ett upplåtelseavtal, varvid bostadsrätten förvärvas. Ett förhandsavtal får inte överlåtas eller pantsättas till annan än förhandstecknarens make, 5 kap. 6 § BrL.

text: Skatterätt

text: Uppskov med kapitalvinst på en privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt (ursprungsbostad) kan medges om den skattskyldige förvärvar en ersättningsbostad som han bosätter sig på,

text: 47 kap. 2 §

text: IL.

text: Ersättningsbostaden ska förvärvas tidigast under året före avyttringsåret för ursprungsbostaden och senast året efter avyttringsåret, 47 kap. 5a § IL. Bosättning på ersättningsbostaden ska ske senast den 2 maj andra året efter avyttringsåret,

text: 47 kap. 9 §

text: IL.

text: Med ersättningsbostad avses bl.a. en tillgång som vid förvärvet är en bostad i ett privatbostadsföretag,

text: 47 kap. 5 §

text: IL.

text: Med privatbostadsföretag avses en ekonomisk förening eller aktiebolag vars verksamhet till klart övervägande del består i att åt sina medlemmar eller delägare tillhandahålla bostäder i byggnader som ägs av företaget,

text: 2 kap. 17 §

text: IL.

text: Enligt 47 kap. 5b § IL ska vid tillämpning av

text: 47 kap. 5 §

text: IL en förening som inte uppfyller villkoren i

text: 2 kap. 17 §

text: IL för att vara ett privatbostadsföretag jämställas med ett sådant företag, om

text: 1. företaget tillhandahåller bostäder åt sina medlemmar i byggnader som ägs av företaget, och

text: 2. den förvärvade bostaden är belägen i en fastighet som ägs av företaget, och

text: fastighetsskatt enligt bestämmelserna i 3 § 2 st. lag om fastighetsskatt (FSL) inte ska tas ut på fastighetens bostadsdel, eller

text: byggnaden på fastigheten ännu inte åsatts värdeår.

text: Innehåller byggnaden bostäder och har den beräknat värdeår som utgör året före det

text: fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, utgår ingen fastighetsskatt för det året och de följande fyra åren, 3 § 2 st. FSL.

text: Värdeåret utgörs av byggnadens nybyggnadsår, som avser det år då den övervägande delen av byggnaden kunde ha tagits i bruk, jfr Skatteverkets föreskrifter om värderingen vid fastighetstaxering t.ex.

text: SKVFS 2006:13

text: 9 §.

text: Taxeringsvärdet av byggnad under uppförande ska bestämmas till hälften av nedlagda kostnader,

text: 7 kap. 12 § fastighetstaxeringslagen

text: (FTL). Taxeringsvärde för byggnad åsätts inte under 50 000 kr,

text: 7 kap. 16 §

text: FTL.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Det är förhållandena vid tidpunkten för förvärvet som avgör om bostadsrätten är en ersättningsbostad (bostad i ett privatbostadsföretag). Förvärvet sker genom tecknande av upplåtelseavtalet och detta gäller även i de fall upplåtelsen har föregåtts av ett s.k. förhandsavtal enligt 5 kap. Brl. Regeln i 47 kap. 5b § IL syftar till att uppskov även ska kunna vara möjligt i de fall upplåtelseavtalet för en nyproducerad bostadsrätt ingås vid en tidpunkt då föreningen ännu inte är ett privatbostadsföretag enligt

text: 2 kap. 17 §

text: IL.

text: Enligt 47 kap. 5b § IL ska föreningen jämställas med ett privatbostadsföretag om den tillhandahåller bostäder åt sina medlemmar i byggnader som ägs av föreningen (punkten 1), och den förvärvade bostaden är belägen i en fastighet som ägs av föreningen (punkten 2).

text: Lagtexten medger olika tolkningsmöjligheter. Den kan uppfattas som att det redan vid förvärvet ska finnas färdigställda bostäder som medlemmar kan nyttja som bostad. En annan tänkbar tolkning är att kravet om tillhandahållande av bostäder uppfylls i och med att föreningen upplåter bostadslägenheter med bostadsrätt, och att bostaden enligt upplåtelseavtalet är belägen i en byggnad på föreningens fastighet.

text: Skatteverket uppfattar att regeln i 47 kap. 5b § IL infördes i syfte att uppskov även ska kunna medges i de fall upplåtelseavtal ingås innan byggnaden är tillräckligt färdigställd för att vissa lägenheter ska kunna tillträdas (proposition 2003/04:19 s. 53-56). Med hänsyn till lagens syfte bör lagtextens innebörd vara att endast ange de grundläggande förutsättningar som ska uppfyllas för att föreningen även ska kunna bli ett privatbostadsföretag när byggnationen är färdigställd.

text: Ett ytterligare krav är att fastighetsskatt inte ska tas ut på fastighetens nybyggda bostadsdel, eller att byggnaden ännu inte åsatts värdeår. Detta medför att det vid dagen för ingående av upplåtelseavtalet i vart fall ska finnas en byggnad under uppförande i

text: fastighetstaxeringslagens

text: mening. Det behöver dock inte finnas ett faktiskt åsatt taxeringsvärde avseende byggnad under uppförande, vilket annars baseras på förhållandena vid ingången av året,

text: 1 kap. 6 §

text: FTL.

text: Byggnad bör anses vara under uppförande när arbetet med byggnadens grund har påbörjats, t.ex. genom gjutning av bottenplatta. Enbart schaktning eller grävning för en byggnad bör inte medföra att byggnadens uppförande anses ha påbörjats.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 378947-10/111

title: Mervärdesskatt när hyresgäst erhåller kompensation för ombyggnad av hyrd lokal

text: Nytt: 2023-06-02

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att en hyresgäst vidaresäljer till fastighetsägaren en byggtjänst när fastighetsägaren i samband med att arbeten utförs på den hyrda lokalen ersätter hyresgästen för kostnaderna. Utgående skatt ska redovisas för den skattepliktiga omsättningen. Kompenserar fastighetsägaren hyresgästen först senare, och då oftast i samband med att hyresförhållandet upphör, föreligger inte någon skattepliktig omsättning enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Utgående skatt ska således inte redovisas med anledning av en sådan kompensation. Vid omsättning av verksamhetstillbehör föreligger dock normalt skatteplikt och utgående skatt ska redovisas.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Det förekommer att näringsidkare, som bedriver verksamhet i hyrd fastighet, själv bekostar utgifter för anpassning av lokalerna till den egna verksamheten. Anpassningen kan vara av sådan karaktär att den inte utan väsentlig värdeförstörelse kan avlägsnas från fastigheten.

text: Det kan förekomma att fastighetsägaren kompenserar hyresgästen för kostnaderna för anpassningen. Kompensationen kan lämnas i nära anslutning till att åtgärderna utförs eller först senare i samband med att hyresförhållandet upphör. I

text: 19 kap.

text: 29 §§

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, finns bestämmelser om hur detta ska redovisas hos hyresgästen och fastighetsägaren.

text: Frågan har uppkommit hur en sådan ersättning ska behandlas enligt ML.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 1 kap. 1 § första stycket 1

text: ML ska mervärdesskatt betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs i en yrkesmässig verksamhet.

text: Med omsättning enligt

text: 2 kap. 1 §

text: ML förstås att en vara överlåts mot ersättning eller att en tjänst utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon mot ersättning.

text: Motsvarande bestämmelse finns i artikel 14.1 i rådets direktiv (

text: ) om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet. Av artikeln framgår att med "leverans av varor" avses överföring av rätten att såsom ägare förfoga över materiella tillgångar.

text: Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: ML är omsättning av fastigheter och rättigheter i fastigheter undantagna från mervärdesskatt. Från detta undantag görs dock vissa avsteg som framgår av

text: 3 kap. 3 §

text: ML. Ett sådant avsteg är att överlåtelse av verksamhetstillbehör inte omfattas av undantaget från skatteplikt. En sådan omsättning kan dock vara undantagen från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 24 §

text: ML.

text: I mervärdesskattedirektivet undantas leveranser av byggnader eller delar därav och den mark de står på. Bestämmelser om detta återfinns i

text: artikel 137.1 b

text: samt

text: artikel 380

text: jämförd med bilaga X del B punkten 9. Med byggnad avses enligt

text: artikel 12.2

text: varje anläggning som anbragts på eller i marken.

text: Av

text: 1 kap. 11 § första stycket 1

text: ML framgår att med fastighet avses vad som enligt

text: jordabalken (1970:994)

text: , JB, utgör eller tillhör fastighet, dock inte industritillbehör. Med fastighet enligt ML förstås också byggnader, ledningar, stängsel och liknande anläggningar som för stadigvarande bruk anbragts i eller ovan jord och som tillhör någon annan än ägaren till jorden,

text: 1 kap. 11 § första stycket 2

text: ML.

text: Enligt

text: 2 kap. 2 §

text: JB hör till byggnad fast inredning och annat varmed byggnad blivit försedd, om det är ägnat till stadigvarande bruk för byggnaden eller del av denna.

text: Av

text: 2 kap. 4 § första stycket

text: JB framgår att föremål som en nyttjanderättshavare tillfört fastigheten inte hör till denna om inte föremålet och fastigheten kommit i samme ägares hand.

text: Enligt

text: 1 kap. 11 §

text: ML är sådan egendom fastighet även om egendomen tillförts byggnaden av annan än ägaren.

text: Av

text: 1 kap. 12 §

text: ML framgår att med verksamhetstillbehör förstås annan maskin, utrustning eller särskild inredning än industritillbehör, om den tillförts sådan byggnad eller del av byggnad som är inrättad för annat ändamål än bostadsändamål och den anskaffats för att direkt användas i särskild verksamhet som bedrivs på fastigheten.

text: Högsta Domstolen har i

text: NJA 2002 s. 561

text: uttalat att föremål som nyttjanderättshavare tillfört fastigheten inte hör till denna, om inte föremålet och fastigheten kommit i samme ägares hand. Från denna huvudregel gör domstolen undantag när det infogade föremålet inte utan väsentlig värdeförstörelse kan avlägsnas från byggnaden. Föremålet blir i sådant fall enligt domstolen omedelbart fast egendom. I målet hade hyresgäster uppfört en tillbyggnad på fastigheten och det framgick inte att de förbehållit sig en rätt till ersättning, som de senare efterskänkt. En gåvotransaktion hade ägt rum redan när tillbyggnaden fullbordades.

text: Kammarrätten i Göteborg har avgjort ett mål där en hyresgäst hade tillfört en fastighet viss inredning och utrustning (2003-04-03, mål nr 6998--7000-2001). Kammarrätten uttalade att skattelagstiftningen inte innehåller några bestämmelser som reglerar frågan om när äganderätten av vad annan person tillfört fastigheten ska anses övergå till fastighetsägaren. Kammarrätten kom dock till slutsatsen att föremålen normalt blir fast egendom om de tillförda föremålen medför så omfattande åtgärder på fastigheten att de omöjligen kan skiljas från fastigheten utan att betydande värdeförstörelse och ansenliga kostnader för nyttjanderättshavaren uppkommer för att separera dessa från fastigheten. Äganderätten till föremålen bedömdes övergå till fastighetsägaren när föremålen tillfördes fastigheten.

text: Av

text: 8 kap. 3 § första stycket

text: ML framgår att den som bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet får göra avdrag för den ingående skatt som hänför sig till förvärv eller import i verksamheten.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: En hyresgäst som är skattskyldig till mervärdesskatt har rätt till avdrag för ingående skatt på kostnader till den del förvärven används i verksamhet som medför skattskyldighet (med verksamhet som medför skattskyldighet jämställs verksamhet som medför rätt till återbetalning). Detta innebär att för hyresgästen föreligger avdragsrätt för den ingående skatten på utgifter för anpassning av lokalerna om förvärven har införskaffats i syfte att användas av denne i sådan verksamhet.

text: Kompensation i samband med anpassningen av lokalen

text: När en hyresgäst väljer att bygga om en hyrd lokal och själv bekostar utgifterna kan detta ske efter överenskommelse med fastighetsägaren om kompensation för åtgärderna. Har parterna ingått ett sådant avtal om att fastighetsägaren i samband med att arbetena utförs ska ersätta hyresgästen för arbetena anser Skatteverket att hyresgästen tillhandahåller fastighetsägaren en byggtjänst. Det hyresgästen upphandlat får denne anses vidaresälja till fastighetsägaren när denne ersätter hyresgästen i nära anslutning till att arbetena genomfördes. Utgående skatt ska redovisas för den omsatta byggtjänsten.

text: Kompensation vid hyresförhållandets upphörande

text: Förhållandena kan i stället vara sådana att hyresgästen vidtar åtgärderna men först senare utverkar en kompensation från fastighetsägaren, oftast i samband med att hyresförhållandet upphör.

text: I mervärdesskattehänseende finns inte några särskilda bestämmelser som reglerar frågan om när i tiden äganderätten till vad annan person tillfört en fastighet ska anses övergå till fastighetsägaren.

text: Enligt svensk civilrättslig praxis kan äganderätten övergå till fastighetsägaren redan när föremålen tillförs fastigheten. Det ska då vara sådana åtgärder på fastigheten att tillförda föremål inte utan väsentlig värdeförstörelse kan avlägsnas från byggnaden.

text: Bestämmelserna i ML och mervärdesskattedirektivet medför att omsättning av fastigheter eller delar av fastigheter normalt är undantagna från mervärdesskatt.

text: Äganderätten kan enligt svenska civilrättsliga regler i vissa fall övergå till fastighetsägaren redan i samband med att föremålet tillförs fastigheten, se ovan. Om motsvarande bedömning görs ur ett mervärdesskatterättsligt perspektiv medför det att någon omsättning mot vederlag inte uppkommer när hyresgästen får kompensationen i efterhand.

text: Om äganderätten i stället övergår först i samband med att hyresförhållandet upphör medför det ur ett mervärdesskatterättsligt perspektiv att kompensationen är ersättning för en från skatteplikt undantagen omsättning av fastighet.

text: Oavsett vilket uppkommer inte någon skattepliktig omsättning mot vederlag och någon utgående skatt ska inte redovisas för kompensationen.

text: Om omsättning sker av ett föremål som utgör ett verksamhetstillbehör är en sådan omsättning skattepliktig och utgående skatt ska redovisas för ersättningen. Detta gäller dock inte om omsättningen är undantagen från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 24 §

text: ML.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 379302-14/111

title: Sammanställning nr 7 med frågor och svar i anledning av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn

text: Nytt 2017-06-14:

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Frågor och svar (A) – allmänna förutsättningar för omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn, dnr.

text: 131 101175-17/111

text: , ställningstagandet Frågor och svar (B) – omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn vid arbete på och i byggnader, dnr

text: 131 101180-17/111

text: , ställningstagandet Frågor och svar (C) – omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn vid arbete och uppförande på mark, dnr

text: 131 101225-17/111

text: och ställningstagandet Frågor och svar (D) – bedömning av om vissa tjänster omfattas av omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn, dnr

text: 131 101266-17/111

text: 1 Sammanfattning

text: Detta ställningstagande innehåller en sammanställning av ett antal frågor om vilka tjänster som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn samt Skatteverkets svar på dessa.

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket har tidigare i olika skrivelser redogjort för sin syn på ett antal frågor om vilka tjänster som ska omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Skatteverket får fortlöpande nya frågor angående olika tjänster och om dessa omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. I avsnitt 4 redogörs för de olika frågeställningarna samt Skatteverkets svar på dessa.

text: Sedan den senaste skrivelsen 2008-02-29, dnr

text: 131 134268-08/111

text: publicerades har Skatteverket upprättat en förteckning över bygg- och anläggningstjänster som publicerats på Skatteverkets webbplats. Länk till förteckningen. Förteckningen kommer att uppdateras med de olika tjänster som i detta ställningstagande bedömts utgöra bygg- och anläggningstjänster.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Den som förvärvar en tjänst som avses i andra stycket är skyldig att betala mervärdesskatten (skattskyldig) om denne är

text: en beskattningsbar person som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, eller

text: en annan beskattningsbar person som tillhandahåller en beskattningsbar person som avses i första strecksatsen sådana tjänster (

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML).

text: De tjänster som ska omfattas av bestämmelsen i första stycket 4 b är

text: 1. sådana tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som kan hänföras till

text: mark- och grundarbeten,

text: bygg- och anläggningsarbeten,

text: bygginstallationer,

text: slutbehandling av byggnader, eller

text: uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare,

text: 2. byggstädning, och

text: 3. uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter som avses i 1 och 2 (

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML).

text: Av uttalanden i förarbetena framgår att vilka tjänster som ska omfattas av den omvända skattskyldigheten ska avgöras utifrån ett allmänt perspektiv. SNI 2002 kan tjäna som vägledning vid bestämmande av om en tjänst ska omfattas av den omvända skattskyldigheten (

text: prop. 2007/08:25, s. 215

text: ). I SNI 2002 finns en uppräkning av aktiviteter som är hänförliga till "byggverksamhet" i avdelning F, huvudgrupp 45.

text: Enligt ML definieras fastighet på följande sätt

text: Vad som enligt

text: jordabalken (1970:994)

text: , JB, utgör fastighet eller tillbehör till fastighet, dock inte egendom som avses i

text: 2 kap. 3 §

text: JB (industritillbehör),

text: byggnader, ledningar, stängsel och liknande anläggningar som för stadigvarande bruk anbragts i eller ovan jord och som tillhör någon annan än ägaren till jorden, och

text: egendom som avses i

text: 2 kap. 2 §

text: JB även om byggnaden tillhör annan än ägaren till jorden eller om egendomen tillförts byggnaden av någon annan än ägaren till byggnaden (

text: 1 kap. 11 §

text: ML).

text: Enligt ML definieras ett verksamhetstillbehör på följande sätt:

text: Med verksamhetstillbehör förstås annan maskin, utrustning eller särskild inredning än industritillbehör, om den tillförts sådan byggnad eller del av byggnad som är inrättad för annat än bostadsändamål och den anskaffats för att direkt användas i en särskild verksamhet som bedrivs på fastigheten(

text: 1 kap. 12 §

text: ML).

text: Av JB framgår att fast egendom är jord och att jorden är indelad i fastigheter (

text: 1 kap. 1 §

text: JB).

text: Till fastighet hör byggnad, ledning, stängsel och annan anläggning som anbragts inom fastigheten för stadigvarande bruk, på rot stående träd och andra växter och naturlig gödsel. Dessa tillbehör tillhör fastigheten endast i de fall de tillförts fastigheten av fastighetsägaren (

text: 2 kap. 1 §

text: JB).

text: Till byggnad hör fast inredning och annat varmed byggnaden blivit försedd, om det är ägnat till stadigvarande bruk för byggnaden eller del av denna, såsom fast avbalkning, hiss, ledstång, ledning för vatten, värme, ljus eller annat med kranar, kontakter och annan sådan utrustning, värmepanna, element till värmeledning, kamin, kakelugn, innanfönster, markis, brandredskap, civilförsvarsmateriel och nyckel (

text: 2 kap. 2 §

text: JB).

text: 4 Bedömning

text: Vid bedömningen av om en viss tjänst omfattas av uppräkningen i

text: 1 kap. 2 § andra stycket 1

text: ML har Skatteverket dels beaktat om tjänsten är byggverksamhet enligt SNI 2002 och dels tagit ställning till om tjänsten utifrån ett allmänt perspektiv anses vara en bygg- och anläggningstjänst.

text: 4.1 Upptining av vattenledningar

text: Fråga:

text: Är uppdraget att tina upp vattenledningar en byggtjänst som omfattas av omvänd skattskyldighet inom byggsektorn?

text: Svar:

text: Avloppsrensning vilket bl.a. innefattar underhåll och rengöring av avloppssystem, avloppsrensning m.m. omfattas av kod 90010 i SNI 2002. I SNI 2002 anges också underhåll av vatten- och avloppsledningar, kod 45331, och ångupptiningsverksamhet, kod 45250. Båda dessa koder är byggverksamhet enligt SNI 2002.

text: Tjänster avseende rensning och rengöring är normalt inte byggverksamhet enligt SNI 2002. Att tina upp vattenledningar kan inte heller ur ett mer allmänt perspektiv anses som en bygg- och anläggningstjänst. Upptining av vattenledningar är således enligt Skatteverkets uppfattning en tjänst som inte omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Se även avsnitt 4.4.

text: 4.2 Försäljning av badkar samt försäljning och montering av tak- och bassängliftar

text: Fråga:

text: Vårt företag levererar och installerar tak- och bassängliftar. Takliftarna hängs i skenor som vi monterar i taket, bassängliftarna förankras i golvet vid en bassäng. Samtliga levererade liftar kommer efter vår installation att utgöra byggnadstillbehör. Ibland uppgår varuvärdet i dessa fall till 85-90 procent av den totala försäljningssumman. Vi levererar även badkar som enbart levereras på plats utan installation. Omfattas något av våra tillhandahållanden av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn?

text: Svar:

text: Högsta förvaltningsdomstolen har uttalat att ett tillhandahållande i form av en byggentreprenad eller åtaganden som utgör led i sådana entreprenader ska vid tillämpningen av reglerna om omvänd skattskyldighet bedömas som tillhandahållande av tjänst, om tillhandahållandet inte uteslutande eller så gott som uteslutande innefattar endast leverans av varor (

text: RÅ 2010 ref 50

text: I och II). Skatteverket anser därför att tillhandahållandet i sin helhet är en tjänst även då installationsarbetet värdemässigt är väldigt lågt i förhållande till värdet på den levererade varan.

text: Tillhandahållande av tak- och bassängliftar i enlighet med den beskrivning som lämnats innefattar inte uteslutande eller så gott som uteslutande endast leverans av varor. Enligt Skatteverkets uppfattning ska tillhandahållandet i stället i sin helhet anses vara en tjänst. Leverans av badkar utan någon särskild montering eller installation är däremot en leverans av en vara och omfattas därmed inte av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn.

text: Skatteverket anser att tillhandahållande av tjänst avseende montering/installation av utrustning och maskiner omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn om utrustningen eller maskinerna genom monteringen/installationen blir fastighet enligt ML (Skatteverket 2007-12-18, dnr

text: 131 773424-07/111

text: ). Byggnadstillbehör är fastighet enligt definitionen i ML.

text: Omvänd skattskyldighet gäller därför vid leverans och installation av tak- och bassängliftar, som efter installationen blir fastighet enligt ML, när tjänsten tillhandhålls till en förvärvare som avses i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML.

text: 4.3 Försäljning och installation av övervakningskamera

text: Fråga:

text: Vårt företag levererar och installerar övervakningskameror. Vi har nu som underentreprenörer till ett byggföretag installerat övervakningskameror i en banklokal och vår fråga är om vi ska tillämpa omvänd skattskyldighet på denna försäljning?

text: Svar:

text: Skatteverket anser att tillhandahållande av en tjänst avseende montering/installation av utrustning och maskiner omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn om utrustningen eller maskinerna genom monteringen/installationen blir fastighet enligt ML (Skatteverket 2007-12-18, dnr

text: 131 773424-07/111

text: En installation av övervakningskamera omfattas av kod 32300 i SNI 2002. Det är alltså inte byggverksamhet enligt SNI.

text: Fastighetsbegreppet enligt ML grundar sig, med vissa avvikelser, på fastighetsbegreppet i JB. Enligt JB hör till byggnad fast inredning och annat varmed byggnaden blivit försedd om det är ägnat till stadigvarande bruk för byggnaden eller del av denna. Av exemplifieringen framgår att bedömningen av vilka inredningsdetaljer som är byggnadstillbehör kan variera beroende på ändamålet med den aktuella byggnaden (

text: 2 kap. 2 §

text: JB). Ett krav för att en inredningsdetalj ska anses vara ett byggnadstillbehör är alltså att det finns ett ändamålssammanhang mellan föremålet i fråga och byggnaden. Föremålet ska framstå som en så typisk inredningsdetalj att en ny ägare eller nyttjare av byggnaden eller lokalen med samma huvudsakliga inriktning av byggnadens eller lokalens användning kan antas ha bruk för föremålet.

text: Skatteverket gör bedömningen att fast monterade övervakningskameror, när de för stadigvarande bruk monterats i en banklokal, är byggnadstillbehör enligt JB och är därmed fastighet enligt ML.

text: Tillhandahållandet innefattar inte heller uteslutande eller så gott som uteslutande endast leverans av varor. Skatteverket anser att tillhandahållandet i sin helhet ska betraktas som en tjänst. Se även avsnitt 4.2.

text: Skatteverket anser att ett tillhandahållande som innefattar montering och leverans av en övervakningskamera är en tjänst som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. När försäljningen sker till en förvärvare som avses i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML gäller omvänd skattskyldighet.

text: 4.4 Högtrycksspolning av avlopp

text: Fråga:

text: Vårt företag tillhandahåller spolningstjänster som innebär att när det blir stopp någonstans i avloppssystemet i kommunen så åker vi ut och försöker ”spola bort” stoppet med högtrycksspolning. Är detta en tjänst som kan omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn?

text: Svar:

text: Avloppsrensning vilken bl.a. innefattar underhåll och rengöring av avloppssystem omfattas av kod 90010 i SNI 2002. I uppslagstexten anges bl.a. högtrycksspolning av avloppssystem. Samtidigt anger SNI 2002 som exempel på vad som ingår i kod 45331 högtrycksspolning, rengöring och rensning av avloppsrör i byggnader.

text: Skatteverket gör bedömningen att tjänster avseende rensning och rengöring normalt inte är byggverksamhet enligt SNI 2002. Skatteverket anser inte heller att högtrycksspolning av avlopp ur ett mer allmänt perspektiv kan anses vara byggverksamhet. Högtrycksspolning av avlopp är således enligt Skatteverkets uppfattning en tjänst som inte omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Se även avsnitt 4.1.

text: 4.5 Mätningstekniker

text: Fråga:

text: Vårt byggföretag förvärvar regelmässigt tjänster av mätningstekniker. Vissa av företagen som säljer denna tjänst till oss fakturerar med omvänd skattskyldighet och vissa fakturerar med debiterad mervärdesskatt i fakturan. Vi önskar svar från Skatteverket om dessa tjänster omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Som hjälp vid bedömningen finns följande befattningsbeskrivning:

text: Befattningens syfte

text: Mätningsteknikern har huvudansvaret för utsättningen på arbetsplatsen.

text: Huvudsaklig arbetsuppgift

text: Biträda platschef och produktionsledare med bl.a. tolkning och granskning av handlingar arbetsberedningar kontroll av ursparingar och håltagningar kostnadsprognoser

text: Medverka i tidiga lägen med synpunkter på bl.a. produkttekniska lösningar utformning av baslinjer och måttsättning toleranskrav

text: Följa utvecklingen på mätningsteknikerområdet

text: I särskilda fall avropa mätningsteknikertjänster

text: Tillse att samhällskrav uppfylls och att externa intressen beaktas

text: Mätningstekniker har normalt Civilingenjörs- eller Ingenjörsexamen.

text: Svar:

text: Skatteverket anser utifrån befattningsbeskrivningen att de aktuella tjänsterna inte är byggverksamhet enligt SNI 2002. Tjänsterna omfattas istället av avdelning K, huvudgrupp 74, kod 74202, annan teknisk konsultverksamhet i SNI 2002. Tjänsterna är inte heller ur ett allmänt perspektiv byggverksamhet och därmed finns det ingen anledning att frångå den bedömning som har gjorts enligt SNI 2002. Köp av tjänster från mätningstekniker i enlighet med befattningsbeskrivningen är således enligt Skatteverkets uppfattning en tjänst som inte omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn.

text: 4.6 Torvbrytning

text: Fråga:

text: Ibland har mitt företag uppdrag i form av torvbrytning och frågan är om denna tjänst omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn? Brytningen går till på följande sätt. Jag kör med traktor i torvtäkten och skalar av torven. Traktorn har en särskild tillsats som gör att den avskalade torven kommer ut i små kottar och dessa kottar läggs sedan i högar för torkning.

text: Svar:

text: Utvinning av torv för energiändamål omfattas av kod 10302 i SNI 2002. Om torven ska användas för jordförbättring omfattas utvinning av torv av kod 10301. Koderna innefattar även stödtjänster i samband med torvbrytning. Tjänsten är alltså inte byggverksamhet enligt SNI 2002.

text: Skatteverket anser att torvbrytning ur ett mer allmänt perspektiv inte kan anses vara byggverksamhet och därmed finns det ingen anledning att frångå den bedömning som har gjorts i SNI 2002. Torvbrytning är således enligt Skatteverkets uppfattning en tjänst som inte omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn.

text: 4.7 Borttagning av lösull

text: Fråga:

text: Vårt företag ska utföra betongarbeten i ett utrymme där det ligger isolering i form av lösull. För att möjliggöra vårt arbete har vi anlitat ett företag som ska ta bort lösullen. Detta företag har en stor sug med vilken de går runt i utrymmet och suger upp lösullen som sedan transporteras bort. Isoleringsmaterialet ligger åtkomligt så företaget utför alltså inga ingrepp på fastigheten i övrigt. Vårt företag är ett byggföretag enligt bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn och vår fråga är om omvänd skattskyldighet ska gälla när företaget som tar bort lösullen fakturerar oss för denna tjänst?

text: Svar:

text: Skatteverket anser att det aktuella tillhandahållandet att ta bort lösull innebär att företaget fått i uppdrag att avlägsna en del av en befintlig byggnad och att tjänsten därmed är en rivningstjänst. Tillhandahållandet kan inte anses enbart begränsat till en tjänst i form av insamling och bortforsling av avfall (jfr Skatteverket 2007-11-19, dnr

text: 131 691311-07/111

text: , p. 4.8) när uppdraget innebär ett ansvar att avlägsna byggmaterialet direkt från själva byggnaden. Rivning av byggnad är byggverksamhet enligt SNI-2002, kod 45110, och kan också ur ett allmänt perspektiv anses vara byggverksamhet. Bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn blir därmed tillämpliga när företaget som utfört borttagningen av lösullen ska fakturera er.

text: 4.8 Snöskottning av tak

text: Fråga:

text: Är uppdraget snöskottning av tak en byggtjänst som omfattas av omvänd skattskyldighet inom byggsektorn?

text: Svar:

text: Snöskottning av tak omfattas av kod 90030 i SNI 2002. Tjänsten är därför inte byggverksamhet enligt SNI 2002.

text: Skatteverket anser att snöskottning av tak ur ett mer allmänt perspektiv inte kan anses vara byggverksamhet och därmed finns det ingen anledning att frångå den bedömning som har gjorts i SNI 2002. Snöskottning av tak är således enligt Skatteverkets uppfattning en tjänst som inte omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn.

text: 4.9 Persienner och diverse solskyddsprodukter

text: Fråga:

text: Omfattas försäljning och montering av persienner och andra solskyddsprodukter av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn?

text: Svar:

text: 131 773424-07/111

text: Fastighetsbegreppet enligt ML grundar sig, med vissa avvikelser, på fastighetsbegreppet i JB. Enligt JB hör till byggnad fast inredning och annat varmed byggnaden blivit försedd om det är ägnat till stadigvarande bruk för byggnaden eller del av denna (

text: 2 kap. 2 §

text: JB ). Enligt ML är även byggnadstillbehör som ägs av annan än ägaren av byggnaden fastighet. Skatteverket gör bedömningen att fast monterade persienner av olika slag, lamellgardiner, markiser, rullgardiner m.m. normalt är s.k. byggnadstillbehör när de för stadigvarande bruk monterats i eller på en byggnad.

text: Uppdraget att montera vissa av de angivna solskyddsprodukterna kan i vissa fall vara begränsat i förhållande till värdet på själva varan. Tillhandahållandet innefattar dock inte uteslutande eller så gott som uteslutande endast leverans av varor. Skatteverket anser att tillhandahållandet i sin helhet ska betraktas som en tjänst. Se även avsnitt 4.2.

text: Uppdraget att sälja och montera de angivna solskyddsprodukterna innebär således enligt Skatteverkets uppfattning ett tillhandahållande av en monteringstjänst där utrustningen efter monteringen normalt kommer att vara fastighet i enlighet med definitionen i ML. När försäljningen sker till en förvärvare som avses i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML gäller omvänd skattskyldighet.

text: 4.10 Transport inom gruvområde

text: Fråga:

text: Vårt företag transporterar gråberg inom ett gruvområde. Är detta en tjänst som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn?

text: Svar:

text: Vägtransporter av gods omfattas av kod 60240 i SNI 2002 och är därmed inte byggverksamhet enligt SNI. Bland de exempel på vad som ingår i kod 60240 anges lastbils- och annan vägtransport av gods och transporter på vägar inom gruv- och industriområden. Skatteverket anser att transporter inom gruvområde ur ett mer allmänt perspektiv inte kan anses vara byggverksamhet och därmed finns det ingen anledning att frångå den bedömning som har gjorts i SNI 2002. Transport inom gruvområde är således enligt Skatteverkets uppfattning en tjänst som inte omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn.

text: 4.11 Reparation och underhåll av storköksutrustning

text: Fråga:

text: Vårt företag utför reparationer och underhåll av maskiner i storkök. Omfattas våra tjänster av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn?

text: Svar:

text: Enligt Skatteverkets uppfattning är tjänster som avser reparation eller underhåll av vad som är fastighet enligt ML sådana tjänster som ska omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn (Skatteverket 2007-12-18, dnr

text: 131 773432-07/111

text: Fastighetsbegreppet enligt ML grundar sig, med vissa avvikelser, på fastighetsbegreppet i JB. Enligt JB hör till byggnad fast inredning och annat varmed byggnaden blivit försedd om det är ägnat till stadigvarande bruk för byggnaden eller del av denna. Av exemplifieringen framgår att bedömningen av vilka inredningsdetaljer som är byggnadstillbehör kan variera beroende på ändamålet med den aktuella byggnaden. (

text: 2 kap. 2 §

text: Storköksutrustning är enligt JB byggnadstillbehör om den är ägnad till stadigvarande bruk i en för ändamålet anpassad byggnad eller lokal. Utrustningen är därmed fastighet enligt ML.

text: När reparations- och underhållsarbeten sker på utrustning som enligt JB är byggnadstillbehör så anser Skatteverket att tillhandahållandet är en tjänst som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Omvänd skattskyldighet gäller därför när en sådan tjänst tillhandhålls till en förvärvare som avses i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML.

text: 4.12 Reparation av mätutrustning

text: Fråga:

text: Vårt företag är ett elföretag som renoverar mätutrustning som finns i fastigheter. Mätutrustningen ägs av företaget som äger ledningsnätet för el och vi utför vårt uppdrag till detta företag. Det är ganska vanligt att mätutrustningen plockas bort för att renoveras i våra lokaler för att sedan sättas tillbaka. Vår huvudsakliga verksamhet är att sälja el och uppdragen att renovera mätutrustningar sker löpande under året men är bara en väldigt begränsad del av vår omsättning. Omfattas våra tillhandahållanden av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn? Om de gör det innebär detta att vi blir en sådan förvärvare som omfattas av första strecksatsen i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML?

text: Svar:

text: Omfattas tjänsten av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn?

text: 131 773432-07/111

text: Mätutrustning för el är enligt Skatteverkets uppfattning ett byggnadstillbehör och är därmed fastighet enligt definitionen i ML. Enligt ML är även byggnadstillbehör som ägs av annan än ägaren av byggnaden fastighet och bedömningen att utrustningen är fastighet påverkas därför inte av att utrustningen ägs av nätbolaget och inte av ägaren till byggnaden. Vidare anser Skatteverket att utrustningen inte förlorar sin egenskap av byggnadstillbehör när den tillfälligt tas bort från byggnaden för att renoveras.

text: Skatteverket anser att tillhandahållande av tjänst avseende renovering av mätutrustning som enligt definitionen i ML är fastighet är en tjänst som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Omvänd skattskyldighet gäller därför när tjänsten tillhandahålls till en förvärvare som avses i

text: 1 kap. 2 § 4 b

text: ML.

text: Blir företaget en förvärvare som omfattas av första strecksatsen i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML?

text: Enligt Skatteverkets uppfattning är faktorer som kan påverka bedömningen av om tillhandahållanden sker "inte endast tillfälligt" om tjänsterna erbjuds och omsätts regelbundet, om sådana tillhandahållanden är en näringsidkares huvudsakliga verksamhet, om det är en udda företeelse i verksamheten under en begränsad tid, antalet uppdrag samt uppdragens omfattning (Skatteverket 2008-12-09, dnr

text: 131 704433-08/111

text: De aktuella tillhandahållandena av renovering av mätutrustning sker löpande under året. När tjänster som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn tillhandahålls regelbundet så är säljaren en sådan förvärvare som avses i

text: 1 kap. 2 § 4 b

text: ML. Att den aktuella omsättningen är en liten del av er totala omsättning påverkar inte denna bedömning.

text: 4.13 Utbyte av köldmedia i värmepumpar

text: Fråga:

text: Vårt företag är ett kraftbolag som förvärvar tjänster från ett annat företag som byter ut köldmedia i våra kunders värmepumpar. Vi utför mer än tillfälligt andra tjänster som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Ska omvänd skattskyldighet gälla när vi förvärvar tjänsterna?

text: Svar:

text: 131 773432-07/111

text: En värmepump i exempelvis en bostad är enlig Skatteverkets uppfattning normalt ett byggnadstillbehör och är då fastighet enligt definitionen av fastighet i ML. Se även avsnitt 4.12.

text: Tjänsten utbyte av köldmedium innebär enligt Skatteverkets uppfattning att reparation eller underhåll av värmepumpen utförs. Tjänsten omfattas därmed av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn när tjänsten utförts på en värmepump som är fastighet i enlighet med definitionen i ML. När en förvärvare som avses i

text: 1 kap. 2 § 4 b

text: ML köper tjänsten så gäller omvänd skattskyldighet.

text: 4.14 Relining (rörinfodring)

text: Fråga:

text: Vårt företag tillhandahåller tjänster i form av renovering av avloppsledningar (rörinfodringar) i byggnader, s.k. relining. Är detta tjänster som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn?

text: Svar:

text: 131 773432-07/111

text: Reparation och underhåll av avloppsledningar i byggnad omfattas av kod 45331 i SNI 2002 och är därmed byggverksamhet enligt SNI 2002. Tjänsten kan också ur ett mer allmänt perspektiv anses som byggverksamhet. Eftersom avloppsledningar i en byggnad är fastighet enligt definitionen i ML så anser Skatteverket att relining är en tjänst som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Omvänd skattskyldighet gäller därför när en sådan tjänst tillhandhålls till en förvärvare som avses i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML.

text: 4.15 Byte av bensinpumpar

text: Fråga:

text: Mitt företag har uppdrag i form av att byta ut befintliga bensinpumpar på bensinstationer samt att även ibland montera pumpar på nya stationer. Är detta tjänster som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn?

text: Svar:

text: 131 773424-07/111

text: Skatteverket är av uppfattningen att bensinpumpar som för stadigvarande bruk monteras på en bensinstation blir fastighet enligt definitionen i ML. Se även avsnitt 4.11.

text: Uppdraget att montera bensinpumpar är enligt Skatteverkets uppfattning en tjänst som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Detta både vid montering i samband med byte av pumpar och i samband med montering när en ny bensinstation uppförts. Omvänd skattskyldighet gäller därför när en sådan tjänst tillhandhålls till en förvärvare som avses i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML.