identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 432669-07/111

title: Gemenskapsintern omsättning i flera led

text: Nytt: 2020-01-17

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Unionsintern omsättning vid kedjetransaktioner, dnr

text: 202 505699-19/111

text: 1 Sammanfattning

text: EG-domstolen har i

text: , EMAG Handel Eder, uttalat att vid en kedjetransaktion mellan medlemsstater där varorna säljs två gånger, men där det endast sker en transport, kan endast en omsättning vara undantagen från skatteplikt enligt

text: artikel 138.1 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: , mervärdesskattedirektivet (motsvaras av 3 kap.30 a§

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML). Den omsättning som kan undantas från skatteplikt är den omsättning som föranleder transporten till köparen. På samma sätt kan endast en av omsättningarna föranleda att köparen gör ett gemenskapsinternt förvärv (GIF) i det land till vilket varan transporteras. Domstolen tar inte ställning till vilken omsättning som transporten ska hänföras. Dock framgår att den omsättning till vilken transporten hänförs är gjord i den medlemsstat varifrån transporten påbörjas. Den andra omsättningen, till vilken ingen transport hänförs, är gjord i den medlemsstat där varorna finns när omsättningen äger rum. Förfarandet vid gemenskapsinterna varuomsättningar enligt mervärdesskattedirektivets övergångsordning beskrivs i domen som en mekanism som möjliggör en överflyttning av skatteintäkten till den medlemsstat där varorna ska konsumeras. Mot bakgrund av syftet med reglerna och med hänsyn till den stora omfattningen av den gemenskapsinterna varuhandeln anser Skatteverket att tillämpning av reglerna i normalfallet ska ske på ett sätt som inte försvårar beskattningen.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning ska utgångspunkten vid bedömningen av en s.k. "oäkta trepartshandel" vara att transporten knyts till den omsättning som sker mellan företag som är verksamma i olika medlemsstater såvida inte de faktiska omständigheterna i det enskilda fallet talar emot detta. Med "oäkta trepartshandel" avses handel mellan tre parter där två av parterna är registrerade till mervärdesskatt i samma land. I vissa situationer kan detta synsätt också tillämpas vid handel mellan fler än tre parter.

text: 2 Frågeställning

text: EG-domstolen har i

text: , EMAG Handel Eder, bland annat behandlat frågan om beskattningsland vid gemenskapsintern omsättning av varor i flera led. Fråga har uppkommit om hur EG-domen ska tolkas.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 5 kap. 2 § första stycket 1

text: ML är en vara som enligt avtalet mellan säljaren och köparen ska transporteras till köparen omsatt inom landet om varan finns här i landet när transporten till köparen påbörjas.

text: Bestämmelsen i ML motsvaras av artikel 32 i mervärdesskattedirektivet. Här framgår att om en vara försänds eller transporteras så ska platsen för leveransen (omsättningen) anses vara den plats där varan befinner sig vid den tidpunkt då försändelsen eller transporten avgår.

text: För det fall varan inte transporteras är den enligt

text: 5 kap. 3 §

text: ML omsatt inom landet om den finns här då den tas om hand av köparen. Denna bestämmelses motsvarighet i mervärdesskattedirektivet återfinns i

text: artikel 31

text: . Här framgår att om varan inte försänds eller transporteras, ska platsen för leveransen (omsättningen) anses vara den plats där varan befinner sig vid den tidpunkt då leveransen (omsättningen) äger rum.

text: Av 3 kap.

text: 30 a § första stycket 1

text: ML framgår att omsättning av varor som transporteras från Sverige till ett annat EG-land är undantagen från skatteplikt om köparen är registrerad i ett annat EG-land som skattskyldig till mervärdesskatt för omsättning av varor och tjänster eller för förvärv av varor (motsvaras av artikel 138.1 i mervärdesskattedirektivet).

text: Förvärv av varor som skickas från ett annat EG-land till Sverige under de förutsättningar som gäller för gemenskapsintern omsättning beskattas i Sverige i enlighet med bestämmelserna i 1 kap. 1 § första stycket 2 och2 akap. ML (motsvaras av artiklarna 2.1 b, 20 och 40 i mervärdesskattedirektivet).

text: Av artikel 411.2 i mervärdesskattedirektivet framgår att hänvisningar till de upphävda direktiven ska anses som hänvisningar till mervärdesskattedirektivet och de ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga XII. Samtliga hänvisningar till sjätte direktivet i EG-domstolens praxis kommer därför i denna skrivelse att anges med motsvarande bestämmelse i mervärdesskattedirektivet.

text: I EG-domen

text: , EMAG Handel Eder, hade domstolen att ta ställning till om flera leveranser (fortsättningsvis benämnt omsättningar) i en kedjetransaktion kunde anses utgöra från skatteplikt undantagna gemenskapsinterna omsättningar. Bakgrunden var att det österrikiska företaget EMAG köpte varor från ett annat företag hemmahörande i Österrike som i sin tur förvärvat varorna från bl.a. företag i Italien och Holland. Varorna transporterades direkt från Italien eller Holland till EMAG i Österrike.

text: EG-domstolen konstaterar i punkterna 38-39 i domen att förvärvaren i mellanledet (K GmbH) bara kan överföra äganderätten till varan på förvärvare nummer två (EMAG) om han dessförinnan har erhållit den från den förste säljaren (IT eller NL). Detta innebär att den andra omsättningen bara kan ske när den första omsättningen har skett. Eftersom platsen för förvärvet av varorna i mellanledet anses vara belägen i den medlemsstat dit varorna transporterats skulle det vara ologiskt att anse att påföljande omsättning av samma varor sker från den medlemsstat där nämnda transport har påbörjats. EG-domstolen har i punkt 45 i domen kommit fram till att när två på varandra följande omsättningar avseende samma varor ger upphov till en enda transport kan denna transport bara hänföras till den ena av omsättningarna. Endast den omsättning till vilken transporten kan hänföras kan undantas från skatteplikt med tillämpning av artikel 138.1 i mervärdesskattedirektivet. Tolkningen gäller oavsett vem av de skattskyldiga personerna - den första säljaren, förvärvaren i mellanledet eller förvärvare nummer två - som har förfoganderätten över varorna under transporten.

text: Vidare framgår av punkt 51 i domen att den plats som ska bestämmas enligt artikel 32 i mervärdesskattedirektivet är platsen där omsättningen som föranleder en transport av varor inom gemenskapen äger rum. Denna plats anses vara belägen i den medlemsstat där transporten påbörjas. Platsen för den av omsättningarna som inte föranleder en transport bestäms enligt artikel 31 i samma direktiv. Den ska anses vara belägen antingen i den medlemsstat där transporten påbörjas eller i destinationsmedlemsstaten för denna transport beroende på om omsättningen utgör den första eller den andra av dessa båda på varandra följande omsättningar.

text: 4 Bedömning

text: EG-domstolen har i punkterna 40-45 i

text: , EMAG Handel Eder, uttalat att vid en kedjetransaktion där varorna säljs två gånger, men där det endast sker en transport, kan endast en omsättning vara undantagen från skatteplikt enligt artikel 138.1 i mervärdesskattedirektivet. På samma sätt kan endast en av omsättningarna föranleda att köparen gör ett gemenskapsinternt förvärv (GIF) i det land till vilket varan transporteras.

text: Domstolen tar inte ställning till vilken av de två omsättningarna som transporten ska hänföras till.

text: Domstolen anger att om transporten hänförs till den första omsättningen så är den andra omsättningen gjord i destinationslandet. Omvänt gäller att om transporten hänförs till den andra omsättningen så är den första omsättningen gjord i ursprungslandet.

text: Avgörande för bedömningen av hur mervärdesskatten ska behandlas vid handel med varor mellan företag i olika EG-länder är i vilket land som omsättningen sker samt om det är omsättningen eller förvärvet som ska beskattas.

text: Huvudregeln är att varorna ska beskattas i det land där omsättningen sker. Enligt

text: 5 kap. 2 § första stycket 1

text: ML är en vara som ska transporteras till köparen omsatt i Sverige om varan finns här i landet när transporten till köparen påbörjas. En vara som inte transporteras är enligt

text: 5 kap. 3 §

text: ML omsatt i Sverige om den finns här då den tas om hand av köparen.

text: Vid en försäljning där varan transporteras till ett annat EG-land och där omsättningen sker i Sverige kan beskattningen överflyttas till ett företag som är registrerat till mervärdesskatt i ett annat EG-land. Omsättningen undantas från skatteplikt genom 3 kap.30 a§ ML och förvärvet beskattas i det andra EG-landet.

text: Motsatt förhållande föreligger när ett företag i ett annat EG-land säljer en vara som transporteras till Sverige till ett företag som är skattskyldigt här eller har återbetalningsrätt för ingående skatt, och som därmed ska vara registrerat till mervärdesskatt i Sverige. Trots att omsättningen inte sker i Sverige ska beskattningen ske här enlig 1 kap. 1 § första stycket 2 och 2 § första stycket 5 ML eftersom det är fråga om ett GIF enligt bestämmelserna i2 akap. ML.

text: I den aktuella domen skulle detta innebära följande för det fall transporten hänfördes till den första omsättningen. Försäljningen från IT respektive NL till K GmbH blir en omsättning i Italien respektive Holland som är undantagen från skatteplikt. K GmbH gör ett GIF i Österrike. Försäljningen från K GmbH till EMAG blir en omsättning i Österrike på vilken österrikisk mervärdesskatt ska utgå.

text: Det andra möjliga alternativet, där transporten hänförs till den andra omsättningen, skulle ge följande resultat. Försäljningen från IT respektive NL till K GmbH blir en omsättning i Italien respektive Holland som inte är undantagen från skatteplikt utan där mervärdesskatt ska utgå. Försäljningen från K GmbH till EMAG blir även den en omsättning inom landet i Italien respektive Holland men som är undantagen från skatteplikt. EMAG gör ett GIF i Österrike.

text: Domen klargör hur omsättningsland och beskattningsland ska bedömas vid en kedjetransaktion inom gemenskapen med tre parter inblandade varav två är verksamma i samma land (oäkta trepartshandel). Som framgår ovan ger domen ingen vägledning om på vilket sätt en transport kan hänföras till en viss omsättning och det kan i det enskilda fallet ibland vara svårt att bestämma detta.

text: Förfarandet vid gemenskapsinterna varuomsättningar enligt mervärdesskattedirektivets övergångsordning beskrivs i domen som en mekanism vilket möjliggör en överflyttning av skatteintäkten till den medlemsstat där varorna ska konsumeras. Mot bakgrund av syftet med reglerna och med hänsyn till den stora omfattningen av den gemenskapsinterna varuhandeln anser Skatteverket att tillämpning av reglerna i normalfallet ska ske på ett sätt som inte försvårar beskattningen.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning ska utgångspunkten vid bedömningen av en s.k. "oäkta trepartshandel" vara att transporten knyts till den omsättning som sker mellan företag som är verksamma i olika medlemsstater såvida inte faktiska omständigheter i det enskilda fallet talar emot detta. I vissa situationer kan synsättet också tillämpas vid handel mellan fler än tre parter.

text: Nedan följer ett antal exempel på hur Skatteverket anser att angivna kedjetransaktioner ska hanteras. Pilarna och strecken i exemplens bilder har följande betydelse.

text: Exempel 1

text: Ett tyskt företag (DE) säljer varor till ett svenskt företag (SE1) som i sin tur säljer varorna till ett annat svenskt företag (SE2). SE1 åberopar sitt svenska VAT-nummer och varorna skickas direkt från DE i Tyskland till SE2 i Sverige.

text: Transporten från Tyskland till Sverige ska, om de faktiska omständigheterna inte talar mot detta, hänföras till DE:s försäljning till SE1. SE1 gör genom förvärvet ett GIF i Sverige enligt2 akap. ML och blir skattskyldig enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 5

text: ML. Omsättningen av varorna från SE1 till SE2 ska anses ha skett efter det att de transporterats från Tyskland till Sverige och blivit ett GIF hos SE1. Ingen transport kan knytas till omsättningen mellan de bägge svenska företagen. Varorna är då omsatta av SE1 i Sverige enligt

text: 5 kap. 3 §

text: Exempel 2

text: Ett svenskt företag (SE1) säljer varor till ett annat svenskt företag (SE2) som i sin tur säljer varorna till ett tyskt företag (DE). DE åberopar sitt tyska VAT-nummer och varorna skickas direkt från SE1 i Sverige till DE i Tyskland.

text: Transporten från Sverige till Tyskland ska, om de faktiska omständigheterna inte talar mot detta, hänföras till SE2:s försäljning till DE. Omsättningen av varorna från SE1 till SE2 ska anses ha skett före det att de transporterats till DE i Tyskland och ingen transport kan knytas till omsättningen mellan de bägge svenska företagen. Varorna är då omsatta av SE1 i Sverige enligt

text: 5 kap. 3 §

text: ML eftersom de finns i Sverige när de omsätts till SE2. När SE2 omsätter varorna till DE är omsättningen undantagen från skatteplikt enligt 3 kap.30 a§ ML.

text: Exempel 3

text: Ett tyskt företag (DE) säljer varor till ett danskt företag (DK) som säljer dem till ett svenskt företag (SE1) som i sin tur säljer varorna till ett annat svenskt företag (SE2). Alla företagen är registrerade till mervärdesskatt i sina respektive hemländer. Varorna skickas direkt från DE i Tyskland till SE2 i Sverige. Omsättningarna mellan DE, DK och SE1 uppfyller förutsättningarna för en s.k. trepartshandel. Hur en trepartshandel ska behandlas är uttryckligt reglerat i mervärdesskattedirektivet och i ML. En tillämpning av dessa bestämmelser får till följd att DK gör ett GIF i Sverige som undantas från beskattning enligt

text: 3 kap. 30 b §

text: ML. DK:s omsättning till SE1 blir således en omsättning i Sverige som SE1 blir skattskyldig för enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 4

text: ML.

text: Mot bakgrund av att DK gör ett GIF i Sverige får transporten från Tyskland till Sverige anses hänförligt till DE:s försäljning till DK, jämför punkt 39 i

text: , EMAG Handel Eder. Omsättningen av varorna från SE1 till SE2 ska anses ha skett efter det att de transporterats till Sverige. Ingen transport kan knytas till omsättningen mellan de bägge svenska företagen. Varorna är då omsatta av SE1 i Sverige enligt

text: 5 kap. 3 §

text: Exempel 4

text: Ett svenskt företag (SE1) säljer varor till ett annat svenskt företag (SE2) som säljer dem till ett danskt företag (DK) som i sin tur säljer varorna till ett tyskt företag (DE). Alla företagen är registrerade till mervärdesskatt i sina respektive hemländer. Varorna skickas direkt från SE1 i Sverige till DE i Tyskland.

text: Omsättningarna mellan SE2, DK och DE uppfyller förutsättningarna för en s.k. trepartshandel. Hur en trepartshandel ska behandlas är uttryckligt reglerat i mervärdesskattedirektivet och ML. En tillämpning av dessa bestämmelser får till följd att SE2 gör en omsättning inom landet som är undantagen från skatteplikt enligt 3 kap.30 a§ ML.

text: På motsvarande sätt som i exempel 3 gör DK ett GIF i destinationslandet, Tyskland. Det innebär att transporten från Sverige till Tyskland får anses hänförligt till SE2:s försäljning till DK, jämför punkt 39 i

text: , EMAG Handel Eder. Omsättningen av varorna från SE1 till SE2 ska anses ha skett före det att de transporterats till Tyskland och ingen transport kan knytas till omsättningen mellan de bägge svenska företagen. Varorna är då omsatta av SE1 i Sverige enligt

text: 5 kap. 3 §

text: Exempel 5

text: Ett tyskt företag (DE1) säljer varor till ett annat tyskt företag (DE2) som säljer dem till ett svenskt företag (SE1) som i sin tur säljer varorna till ett annat svenskt företag (SE2). Alla företagen är registrerade till mervärdesskatt i sina respektive hemländer. Varorna skickas direkt från DE1 i Tyskland till SE2 i Sverige. Transporten från Tyskland till Sverige ska, om de faktiska omständigheterna inte talar mot detta, hänföras till DE2:s försäljning till SE1. SE1 gör genom förvärvet ett GIF i Sverige enligt2 akap. ML och blir skattskyldig enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 5

text: ML. Omsättningen av varorna från SE1 till SE2 ska anses ha skett efter det att de transporterats från DE1 till Sverige och medfört GIF hos SE1. Ingen transport kan knytas till omsättningen mellan de bägge svenska företagen. Varorna är då omsatta av SE1 i Sverige enligt

text: 5 kap. 3 §

text: Exempel 6

text: Ett svenskt företag (SE1) säljer varor till ett annat svenskt företag (SE2) som säljer dem till ett tyskt företag (DE1) som i sin tur säljer varorna till ett annat tyskt företag (DE2). DE1 åberopar sitt tyska VAT-nummer och varorna skickas direkt från SE1 i Sverige till DE2 i Tyskland.

text: Transporten från Sverige till Tyskland ska, om de faktiska omständigheterna inte talar mot detta, hänföras till SE2:s gemenskapsinterna omsättning till DE1. Omsättningen av varorna från SE1 till SE2 ska anses ha skett före det att de transporterats till Tyskland och ingen transport kan knytas till omsättningen mellan de bägge svenska företagen. Varorna är då omsatta av SE1 i Sverige enligt

text: 5 kap. 3 §

text: ML eftersom de finns i Sverige när de omsätts till SE2. När SE2 omsätter varorna till DE1 är omsättningen undantagen från skatteplikt enligt 3 kap.30 a§ ML.

text: Exempel 7

text: Ett svenskt företag (SE) säljer varor till ett ryskt företag (R) som säljer dem till ett tyskt företag (DE). Varorna skickas direkt från SE i Sverige till DE i Tyskland som är registrerad till mervärdesskatt.

text: Omsättningen mellan SE och R är gjord inom landet eftersom varorna finns här när SE säljer dem till R. Exportreglerna är inte tillämpliga eftersom varorna transporteras till Tyskland.

text: a) För det fall att R inte är registrerad till mervärdesskatt i ett annat EG-land än Sverige ska transporten från Sverige till Tyskland, om de faktiska omständigheterna inte talar mot detta, hänföras till R:s försäljning till DE. Omsättningen av varorna från SE till R ska anses ha skett före det att de transporterats till DE i Tyskland och ingen transport kan knytas till omsättningen mellan SE och R. Varorna är omsatta av SE i Sverige enligt

text: 5 kap. 3 §

text: ML eftersom de finns i Sverige när de omsätts till R.

text: När R omsätter varorna till DE är omsättningen också gjord inom landet enligt

text: 5 kap. 2 § första stycket 1

text: ML men undantagen från skatteplikt enligt 3 kap.30 a§ ML. b) För det fall att R är registrerad till mervärdesskatt i Tyskland ska transporten från Sverige till Tyskland, om de faktiska omständigheterna inte talar mot detta, hänföras till SE:s försäljning till R. Omsättningen är gjord inom landet enligt

text: 5 kap. 2 § första stycket 1

text: c) R kan också vara registrerad till mervärdeskatt i ett annat EG-land än Sverige eller Tyskland.

text: Omsättningarna mellan SE, R och DE uppfyller då förutsättningarna för en s.k. trepartshandel. Hur en trepartshandel ska behandlas är uttryckligt reglerat i mervärdesskattedirektivet och ML. En tillämpning av dessa bestämmelser får till följd att SE gör en försäljning inom landet som är undantagen från skatteplikt enligt 3 kap.30 a§ ML. Se också ovan i exempel 4.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 432770-10/111

nyckelord:
Bokföring & redovisning
Inkomstskatt

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Periodiseringsfond - frågan om överensstämmelse mellan avdrag och avsättning i räkenskaperna

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: För att erhålla avdrag för avsättning till periodiseringsfond ska juridisk person som är skyldig att upprätta årsredovisning eller årsbokslut göra motsvarande avsättning i räkenskaperna. Skatteverket anser att så länge det skattemässiga avdraget inte återförts krävs att periodiseringsfonden kvarstår i räkenskaperna. Däremot finns det inget krav på att en fond i räkenskaperna ska upplösas enbart för att motsvarande fond har återförts vid beskattningen.

type: stycke

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstagande med samma rubrik från 2004-09-24, dnr

text: 130 553834-04/113

text: . Anledningen är att Regeringsrättens dom,

text: RÅ 2010 ref. 10

text: , har klargjort gällande rätt.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Juridiska personer som är skyldiga att upprätta årsredovisning eller årsbokslut får göra avdrag för avsättning till periodiseringsfond bara om motsvarande avsättning görs i räkenskaperna. Frågan har uppkommit om den bestämmelsen även innebär att det ska finnas en överensstämmelse mellan avdraget och avsättningen i räkenskaperna under hela den tid som periodiseringsfonden finns kvar.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I

text: inkomstskattelagen

text: (IL) finns de särskilda reglerna för periodiseringsfonder i 30 kapitlet. Av

text: 1 § första stycket

text: framgår att avdrag får göras för belopp som sätts av till periodiseringsfond. I

text: 3 § första stycket

text: anges att juridiska personer som är skyldiga att upprätta årsredovisning eller årsbokslut enligt

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: får göra avdrag endast om motsvarande avsättning görs i räkenskaperna.

text: I 7 § första stycket anges att avdrag för avsättning till en periodiseringsfond ska återföras senast det sjätte taxeringsåret efter det taxeringsår som avdraget hänför sig till. Av andra stycket framgår att återföring ska ske i en bestämd ordning. Vid återföring av periodiseringsfond ska det äldsta kvarvarande avdraget återföras först.

text: Av Regeringsrättens dom,

text: RÅ 2010 ref. 10

text: , framgår att bestämmelserna avseende periodiseringsfonder inte hindrar att avdrag för avsättning återförs till beskattning utan att en motsvarande upplösning av fonderna görs i räkenskaperna. Regeringsrätten motiverade sitt avgörande bl.a. med följande: "Syftet bakom kravet på avsättning i räkenskaperna är framför allt att förhindra utdelning av obeskattade vinstmedel. Detta syfte saknar relevans när periodiseringsfonderna återförs till beskattning. Det finns vidare inget stöd för att tolka bestämmelserna så att det i alla situationer måste finnas en överensstämmelse mellan avsättningen vid beskattningen och avsättningen i räkenskaperna. Detta följer redan av att den obligatoriska återföring av avdraget som enligt

text: 30 kap. 7 § första stycket

text: IL ska göras det sjätte taxeringsåret efter avdragsåret uppenbarligen inte kan vara beroende av att en motsvarande upplösning görs i räkenskaperna."

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Det saknas uttryckliga bestämmelser om hur det medgivna avdraget förhåller sig till den gjorda avsättningen i räkenskaperna under perioden fram till den taxering då en tvingande eller frivillig återföring av avdraget sker.

text: Av Regeringsrättens dom,

text: RÅ 2010 ref. 10

text: , framgår att reglerna tillåter en återföring av avdraget för avsättning till periodiseringsfond vid beskattningen utan motsvarande upplösning av fonden i räkenskaperna. Regeringsrätten konstaterade att kravet på avsättning i räkenskaperna framför allt finns för att förhindra utdelning av obeskattade vinstmedel. Domstolen ansåg att syftet med kravet på motsvarande avsättning i räkenskaperna saknar relevans när periodiseringsfonderna återförs till beskattning utan motsvarande upplösning i räkenskaperna.

text: Skatteverket gör bedömningen att även om återföring av en periodiseringsfond vid beskattningen kan ske, utan att den upplöses i räkenskaperna, kan inte en upplösning av den skattemässigt avdragna periodiseringsfonden göras i räkenskaperna utan motsvarande återföring till beskattning. En överensstämmelse mellan redovisning och beskattning avseende den skattemässigt avdragna periodiseringsfonden ska således finnas ända tills fonden återförs till beskattning.

text: Innebörden av Skatteverkets ställningstagande kan exemplifieras med nedanstående två exempel:

text: 1. Ett aktiebolag har löst upp avsättningen för den skattemässigt avdragna periodiseringsfonden i räkenskaperna men återlagt beloppet i deklarationen såsom en icke skattepliktig intäkt. Det finns dock ett krav på att avsättningarna till periodiseringsfonder i räkenskaperna inte får understiga de avdrag för avsättningar som gjorts och som ännu inte återförts till beskattning för att förhindra att utdelning av obeskattade medel sker. Innebörden av upplösningen i räkenskaperna utan att motsvarande belopp tas upp till beskattning är att obeskattade vinstmedel kan delas ut. Återläggningen i deklarationen av den upplösta periodiseringsfonden i räkenskaperna, såsom en icke skattepliktig intäkt, kan därför inte godtas vid taxeringen.

text: 2. Ett aktiebolag har inte löst upp avsättningen till periodiseringsfond i räkenskaperna men däremot lagt till ett belopp i deklarationen avseende en frivillig återföring av avdrag för avsättning till periodiseringsfond. Eftersom upplösningen av avsättningen endast har gjorts vid beskattningen och inte i räkenskaperna, strider inte förfarandet mot syftet bakom kravet på att avsättningarna till periodiseringsfonder i räkenskaperna inte får understiga de avdrag för avsättningar som gjorts och som ännu inte återförts till beskattning. Det tillagda beloppet i deklarationen ska därför tas upp, i enlighet med deklarationen, vid beräkningen av bolagets skattemässiga resultat. När avsättningen till periodiseringsfonden i räkenskaperna återförs vid en senare taxering ska detta korrigeras i skattemässiga justeringar som en icke skattepliktig intäkt. I annat fall uppstår en dubbelbeskattning.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 433401-10/111

status: upphävt

title: Vem som ska anses framställa el enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi

text: Nytt: 2023-11-30

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-11-29, dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: 11 kap. 5 § första stycket 1 lagen (1994:1776)

text: om skatt på energi (LSE).

text: Denna uppfattning gäller inte för de fall som regleras särskilt i 11 kap. 5 § tredje stycket LSE.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Flera företag kan vara inblandade vid produktion av el. Det kan förekomma att ett företag äger anläggningen, ett annat arrenderar anläggningen, ytterligare ett ansvarar för driften av anläggningen. Det kan också förekomma att den personal som utför arbetsuppgifterna avseende driften av anläggningen har olika arbetsgivare och att flera företag står för kostnader i samband med produktionen av elen.

text: Frågan är vilket företag som ska anses framställa elen i den mening som avses i 11 kap. 5 § första stycket 1 LSE. Fråga har även ställts om det för bedömningen har betydelse om elen förbrukas i en verksamhet som ett dotterbolag bedriver för moderbolagets räkning.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt 11 kap. 5 § första stycket 1 LSE är den som i Sverige yrkesmässigt framställer skattepliktig elektrisk kraft (producent) skyldig att betala energiskatt (skattskyldig).

text: Enligt 11 kap. 5 § första stycket 2 LSE är den som i Sverige yrkesmässigt levererar av honom framställd skattepliktig elektrisk kraft eller av annan framställd elektrisk kraft (leverantör) skyldig att betala energiskatt (skattskyldig).

text: Enligt 11 kap. 7 § 1 LSE inträder skyldigheten att betala energiskatt för den som är skattskyldig enligt 5 § första stycket 1 eller 2, när elektrisk kraft levereras till en förbrukare som inte är skattskyldig enligt 5 § första stycket 1 eller 2 eller tas i anspråk för annat ändamål än försäljning.

text: Skatteverket har i skrivelse den 6 oktober 2008, dnr

text: 131 560566-08/111

text: , redovisat uppfattningen att en förutsättning för att en producent ska anses leverera el i den mening som avses i 11 kap. 2 § 1–2 och 5 § första stycket 2 LSE är att producenten överlåter elen till någon annan genom försäljning eller genom annat avtal om överlåtelse.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Den som i Sverige yrkesmässigt framställer skattepliktig elektrisk kraft (producent) är skattskyldig, 11 kap. 5 § första stycket 1 LSE. Om flera aktörer är inblandade i produktionen av el ger bestämmelsen inget entydigt svar på frågan om vilken av dessa aktörer som är producent. Viss ledning bör kunna sökas i andra bestämmelser i 11 kap. LSE, i vilket energiskatt på el huvudsakligen regleras.

text: För den som är skattskyldig såsom producent inträder skattskyldigheten när elen levereras till en förbrukare som inte är skattskyldig såsom producent eller leverantör eller när elen tas i anspråk för annat ändamål än försäljning, 11 kap. 7 § 1 LSE. Skatteverkets uppfattning är att en förutsättning för att en producent ska anses leverera el är att den överlåts till någon annan genom försäljning eller genom annat avtal om överlåtelse (dnr

text: 131 560566-08/111

text: Om annan än den som har möjlighet att leverera elen eller möjlighet att ta den i anspråk anses vara producent kan den situationen uppstå att skattskyldighet överhuvudtaget inte inträder. Detta kan enligt Skatteverkets uppfattning inte ha varit lagstiftarens avsikt. Skatteverkets uppfattning är att den som ursprungligen har rätt att förfoga över elen, dvs. den ursprunglige ägaren, ska anses framställa elen i den mening som avses i 11 kap. 5 § första stycket 1 LSE. Den som förvärvat elen från annan kan således inte anses vara producent av elen.

text: Förhållandet att elen förbrukas i en verksamhet som ett dotterbolag bedriver för dess moderbolags räkning påverkar i sig inte bedömningen av vem som ska anses framställa elen. Avgörande är även i dessa situationer vem som ursprungligen har rätt att förfoga över elen.

text: Den nu redovisade uppfattningen gäller inte för de fall som regleras särskilt i 11 kap. 5 § tredje stycket LSE.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 433450-10/111

title: Kan ettårsregeln och sexmånadersregeln tillämpas vid boende i ett land och arbete i ett annat?

text: Nytt: 2011-06-14

text: OBS! Detta ställningstagande har enligt Skatteverkets ställningstagande från 2011-06-14, dnr.

text: 131 437521-11/111

text: , upphört att gälla med anledning av Högsta förvaltningsdomstolens dom meddelad den 24 maj 2011 i mål nr

text: 1 Sammanfattning

text: Varken ettårsregeln eller sexmånadersregeln kan bli tillämplig vid boende i ett land och daglig pendling till arbetet vid anställning i ett annat land.

text: 2 Frågeställning

text: En person arbetar utomlands i land A under sådana förhållanden att ettårsregeln kan komma ifråga. Kan regeln tillämpas om den anställde inte bor i arbetslandet utan i land B men pendlar varje dag till sitt arbete i anställningslandet A? Kan, under samma förhållanden, sexmånadersregeln tillämpas om beskattning sker i arbetslandet?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Ettårsregeln

text: I

text: 3 kap. 9 § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, regleras ettårsregeln som inledningsvis lyder som följer.

text: "Om vistelsen utomlands under anställningen varar i minst ett år i samma land, är den skattskyldige inte skattskyldig för inkomsten ..."

text: Ettårsregeln infördes år 1966. I den ursprungliga lydelsen sades att från skattskyldighet frikallas ...

text: " h) här i riket bosatt fysisk person, som under vistelse utomlands åtnjutit avlöning eller annan jämförlig förmån på grund av anställning där...för inkomst av anställningen under förutsättning att anställningen och vistelsen i utlandet varat minst ett år"

text: Fr. o m 1986 års taxering infördes även en sexmånadersregel. I samband härmed ändrades ettårsregeln varvid det i punkten 3 b) av anvisningarna till

text: 54 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: , KL, angavs att skattefrihet enligt 54 § första stycket f) skulle föreligga om

text: b) anställningen och vistelsen utomlands varat minst ett år i samma land och avsett anställning hos annan än ...osv.

text: Av förarbetena till den nya lydelsen av ettårsregeln, som blev en alternativ regel, framgår i

text: prop. 1984/84:175

text: , på s. 21 att villkoren för tillämpning är att arbetet ska ha pågått under minst ett år i ett och samma land. Vidare sägs att regeln inte ger möjlighet till skattefrihet redan efter sex månader eller vid arbete i flera olika länder. En ettårig vistelse i ett och samma land medför regelmässigt att landet kan beskatta arbetsinkomster som intjänats där.

text: Bestämmelsen om "kortare avbrott" som återfinns i

text: 3 kap. 10 §

text: IL gäller såväl vid tillämpning av sexmånadersregeln som ettårsregeln. Bestämmelsen innebär att det är möjligt att göra kortare avbrott i utlandsvistelsen för semester, tjänsteuppdrag eller liknande utan att reglerna för den skull bryts.

text: I

text: prop. 1984/85:175

text: uttalas på s.29 f . följande beträffande kortare avbrott.

text: " I fråga om skattefrihet enligt den alternativa regeln krävs ett års vistelse i ett och samma land. Här kan givetvis inte alltför omfattande vistelser tillåtas i andra länder för då skulle kravet på vistelse i samma land kunna kringgås. Jag har emellertid inte ansett det nödvändigt att detaljreglera vistelser av detta slag. Jag har i stället nöjt mig med att föreskriva att "kortare uppehåll" i utlandsvistelsen, vilket i detta fall avser vistelse utanför anställningslandet, är tillåtna om de avser semester, tjänsteuppdrag e.d. Med kortare uppehåll avses enligt min mening normal semester och också tjänsteresor som inte är alltför omfattande i antal eller längd. Vid den bedömning som här måste göras i praxis måste naturligtvis hänsyn tas till syftet med regeln. I de fall beskattning helt klart har skett i anställningslandet bör enligt min mening mindre vikt kunna fästas vid vistelsetid i andra länder än Sverige."

text: 3.2 Sexmånadersregeln

text: Sexmånadersregeln hade i sin ursprungliga lydelse inget krav på beskattning i utlandet men detta ändrades i samband med skattereformen 1990. Bestämmelsen, som återfinns i

text: 3 kap. 9 § första stycket

text: IL, har följande lydelse.

text: " En obegränsat skattskyldig person som har anställning som innebär att han vistas utomlands i minst sex månader, är inte skattskyldig för inkomst av sådan anställning till den del inkomsten beskattas i verksamhetslandet (sexmånadersregeln). Detta gäller dock inte om det framkommer att inkomsten beskattas i verksamhetslandet i strid med landets lagstiftning eller gällande skatteavtal."

text: I förslaget till införande av beskattning för tillämpning av regeln sägs i

text: prop. 1989/90:110 s. 386

text: att "Med hänsyn till att det är fråga om i Sverige bosatta personer som är oinskränkt skattskyldiga här bör skattebefrielse medges endast då skattskyldighetför samma inkomst uppkommer också i ett annat land...Kravet på att arbetsgivaren skall bedriva näringsverksamhet från fast driftställe bör därför ersättas av ett krav på faktisk beskattning i verksamhetslandet."

text: I specialmotiveringen på s. 684 sägs bl. a. att det inte uppställs något krav på vistelse i ett och samma land utan anställningen och vistelsen kan omfatta tjänstgöring i flera länder. I sådant fall krävs dock att inkomsten tagits till beskattning i respektive land för att skattebefrielse skall erhållas för hela inkomsten. Har utlandstjänstgöringen omfattat två länder men endast det ena landet beskattat inkomsten som uppburits där beskattas inkomsten från det andra landet i Sverige.

text: Som angetts här ovan gäller bestämmelserna angående "kortare avbrott" i

text: 3 kap. 10 §

text: IL även vid tillämpning av sexmånadersregeln.

text: 4 Bedömning

text: Beträffande ettårsregeln talar lagtexten om vistelse utomlands under en pågående anställning. Vistelsen i utlandet ska pågå under minst ett år i samma land. Den som bor i ett land men dagligen pendlar till sitt arbete och anställning i ett annat land vistas därmed så gott som dagligen i två länder.

text: Uttalandet i

text: prop. 1984/85: 175 s. 21

text: att "en ettårig vistelse i ett och samma land medför regelmässigt att landet kan beskatta arbetsinkomster som intjänats där" tyder på att den vistelse som åsyftas är vistelse i arbetslandet.

text: Såväl skrivningen i lagtexten som ovanstående uttalande innebär, enligt Skatteverkets bedömning, att ettårsregeln endast omfattar situationer när boendelandet och arbetslandet är samma land. Ettårsregeln kan därmed inte bli tillämplig vid boende i ett land och daglig pendling till arbete och anställning i annat land. Skatteverket anser dessutom att det inte kan bli fråga om sådana kortare avbrott som är tillåtna enligt

text: 3 kap. 10 §

text: IL.

text: Vad gäller sexmånadersregeln framgår av förarbetena att bestämmelsen ska kunna tillämpas även när anställningen och vistelsen omfattar tjänstgöring i flera länder.

text: Att tid dessutom ska kunna tillbringas i annat land än arbetslandet utan att regeln för den skull bryts framgår av

text: 3 kap. 10 §

text: IL. Dessa vistelser får dock, enligt förarbetena, inte vara alltför omfattande i varken antal eller längd.

text: Även vid beaktande av förarbetsuttalanden, att mindre vikt bör fästas vid vistelsetid i andra länder än Sverige i de fall anställningsinkomsten beskattas i verksamhetslandet kan, enligt Skatteverkets uppfattning, sexmånadersregeln ändå inte kan bli tillämplig vid boende i ett land och daglig pendling till arbete och anställning i ett annat land. Detta med anledning av att resorna utanför arbetslandet i sådan fall skulle bli så ofta förekommande att de inte kan anses utgöra sådana kortare avbrott som anges i

text: 3 kap. 10 §

text: IL.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 434194-12/111

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

title: Bilförmån - nya miljöbilar våren 2012

text: 1 Sammanfattning

text: För miljöbilar finns särskilda regler om nedsättning av förmånsvärdet. För nytillkomna miljöbilar under våren 2012 anges hur nedsättningen ska göras, dvs. vilka bilmodeller som bör anses som närmast jämförbara bil vid beräkningen.

text: 2 Bakgrund

text: Beräkning av förmånsvärde för miljöbil görs med utgångspunkt i motsvarande förmånsvärde för närmast jämförbara konventionella bil. Det har uppkommit behov av en komplettering för nytillkomna miljöbilar på marknaden under första halvåret 2012.

text: Grunderna för hur jämförbar bil fastställs framgår av Skatteverkets meddelande, SKV M 2011:27 avsnitt 3.3.3. I Skatteverkets allmänna råd anges vilka bilmodeller som vid nedsättning av förmånsvärde bör anses som närmast gällande jämförbara bilmodeller med miljöbilar tillverkade 2002 — 2012, se SKV A 2011:32 avsnitt 2.3.

text: 3 Gällande rätt

text: Om en bil är utrustad med teknik för drift helt eller delvis med elektricitet eller med andra mer miljöanpassade drivmedel än bensin och dieselolja och bilens nybilspris därför är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska förmånsvärdet sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen, se 61 kap.8 a§

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Förmånsvärdet ska sedan endast tas upp till 60 % av förmånsvärdet för den jämförbara bilen, dock nedsättning med högst 16 000 kr för helt år, om bilen är utrustad med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol. Denna regel om nedsättning till 60 % tillämpas t.o.m. beskattningsår 2013.

text: 4 Bedömning

text: Nedan anges nytillkomna miljöbilar med tillverkningsår 2012 och de bilar som vid nedsättning bör anses som närmast jämförbara med dessa, samt en rättelse av tidigare uppgift.

text: I vissa fall utgörs den "jämförbara bilen" av miljöbilen i fråga, vilket anges med "samma bilmodell", då närmast jämförbara konventionella bil har ett högre nybilspris. I vissa fall anges även att nybilspriset ska ökas eller reduceras med visst belopp innan värdet av extrautrustning läggs till och nedsättning görs till 60 %.

text: Elbilar, laddhybridbilar och gasdrivna bilar 2012

type: rad

cells: Renault Kangoo Express Confort 1.6 med tillägg på 12 000 kr = 153 000 kr

cells: Renault Kangoo Express Confort 1.6 med tillägg på 23 900 kr = 164 900 kr

type: tabell

text: Övriga miljöbilar 2012

cells: Samma bilmodell med avdrag 137 500 kr = 687 500 kr

cells: Ford Mondeo Sport Edition 2.0 Flexifuel 145 hk 5d

cells: Ford Mondeo Sport Edition 2.0 Flexifuel 145 hk kombi

cells: Ford S-Max Sport Edition 2.0 Flexifuel 145 hk

cells: Mercedes Benz E 300 BlueTEC Hybrid Kombi

cells: Mercedes Benz E 250 CDI BlueEfficiency Kombi

cells: Mercedes Benz E 300 BlueTEC Hybrid Sedan

cells: Mercedes Benz E 250 CDI BlueEfficiency Sedan

cells: Peugeot 3008 Active 2.0 HDi med tillägg på 9 300 kr = 244 200 kr

cells: Peugeot 3008 Allure 2.0 HDi med tillägg på 4 200 kr = 259 100 kr

cells: Peugeot 3008 Allure 2.0 HDi med tillägg på 14 400 kr = 269 300 kr

cells: Renault Grand Scénic 1.6 Flex Fuel 110 hk Exception

cells: Samma bilmodell med avdrag 8 000 kr = 201 500 kr

cells: Renault Megane 3 Sport Tourer 1.6 Flex Fuel Exception

cells: Samma bilmodell med avdrag 8 000 kr = 173 900 kr

cells: Renault Scénic 1.6 Flex Fuel 110 hk Exception

cells: Samma bilmodell med avdrag 8 000 kr = 186 500 kr

text: ¹ Rättelse


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 434851-11/111

title: Bilförmån - nya miljöbilar våren 2011

text: 1 Sammanfattning

text: För miljöbilar görs en särskild nedsättning av förmånsvärdet. För nytillkomna miljöbilar under våren 2011 anges hur nedsättningen ska göras, dvs. vilka bilmodeller som bör anses som närmast jämförbara bil.

text: 2 Bakgrund

text: Vid beräkning av förmånsvärde för miljöbil får nedsättning göras med utgångspunkt i motsvarande förmånsvärde för närmast jämförbara konventionella bil. Skatteverket har tidigare i allmänna råd, SKV A 2010:21, angett vilka bilmodeller som vid nedsättning av förmånsvärde bör anses som närmast gällande jämförbara bilmodeller med miljöbilar tillverkade 20022011. Det har uppkommit behov av en komplettering för nytillkomna miljöbilar på marknaden under första halvåret 2011.

text: 3 Gällande rätt

text: Om en bil är utrustad med teknik för drift helt eller delvis med elektricitet eller med andra mer miljöanpassade drivmedel än bensin och dieselolja och bilens nybilspris därför är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska förmånsvärdet sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen, se 61 kap.

text: 8 a § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Förmånsvärdet ska sedan endast tas upp till

text: 60 % av förmånsvärdet för den jämförbara bilen, dock nedsättning med högst 16 000 kr för helt år, om bilen är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med annan gas än gasol, eller

text: 80 % av förmånsvärdet för den jämförbara bilen, dock nedsättning med högst 8 000 kr för helt år, om bilen är utrustad med teknik för drift med alkohol.

text: Reglerna om sådan nedsättning till 60 resp. 80 % är tidsbegränsade och tillämpas till och med beskattningsåret 2011 (SFS 2006:1497). Det finns ett förslag om förlängning i vissa delar t.o.m. år 2013, som avser nedsättning till 60 % för vissa el- och gasbilar (lagrådsremiss den 31 maj 2011).

text: 4 Bedömning

text: Skatteverket har i meddelande, SKV M 2010:16 avsnitt 3.3.3, närmare redogjort för grunderna om hur jämförbar bil bör fastställas samt i allmänna råd, SKV A 2010:21, angett jämförbar bil för förekommande miljöbilar.

text: Nedan anges nytillkomna miljöbilar med tillverkningsår 2011 och de bilar som vid nedsättning bör anses som närmast jämförbara med dessa.

text: I vissa fall utgörs den "jämförbara bilen" av miljöbilen i fråga, vilket anges med "samma bilmodell", då närmast jämförbara konventionella bil har ett högre nybilspris. I vissa fall anges även att nybilspriset ska reduceras med visst belopp innan värdet av extrautrustning läggs till och nedsättning görs till 60 resp. 80 %.

text: El- och elhybridbilar samt gasdrivna bilar 2011

cells: samma bilmodell, men reduktion med 460 000 kr = 500 000 kr

cells: Mercedes Benz B 180 NGT BlueEfficiency CST

cells: Mercedes Benz E 200 CGI BlueEfficiency Sedan

cells: Mercedes Benz E 200 NGT Business Sedan automat

cells: Mercedes Benz E 200 CGI BlueEfficiency Business Sedan

text: Alkoholdrivna bilar 2011

cells: Ford Focus Titanium 1.6 Ti-VCT Flexifuel 120 hk 5d, nya modellen

cells: Ford Focus Titanium 1.6 Ti-VCT Flexifuel 120 hk kombi, nya modellen

cells: Ford Focus Trend 1.6 Ti-VCT Flexifuel 120 hk 5d, nya modellen

cells: Ford Focus Trend 1.6 Ti-VCT Flexifuel 120 hk kombi, nya modellen

cells: Ford Mondeo Platinum 2.0 Flexifuel kombi

cells: samma bilmodell, men reduktion med 5 000 kr = 174 000 kr

cells: Renault Laguna Sport Tourer 2.0 Flex Fuel Business Bose

cells: samma bilmodell, men reduktion med 5 000 kr = 226 500 kr

cells: Saab 9-3 Griffin 2.0t BioPower SportCombi 163 hk

cells: Saab 9-3 Griffin 2.0T BioPower SportCombi 220 hk

cells: Saab 9-3 Griffin 2.0t BioPower SportSedan 163 hk

cells: Saab 9-3 Griffin 2.0T BioPower SportSedan 220 hk

cells: Saab 9-3 Griffin 2.0t BioPower XWD SportCombi 163 hk

cells: Saab 9-3 Griffin 2.0t XWD SportCombi 163 hk

cells: Saab 9-3 Griffin 2.0T BioPower XWD SportCombi 220 hk

cells: Saab 9-3 Griffin 2.0T XWD SportCombi 220 hk

cells: Saab 9-3 Griffin 2.0t BioPower XWD SportSedan 163 hk

cells: Saab 9-3 Griffin 2.0t XWD SportSedan 163 hk

cells: Saab 9-3 Griffin 2.0T BioPower XWD SportSedan 220 hk

cells: Saab 9-3 Griffin 2.0T XWD SportSedan 220 hk

cells: Saab 9-3 Griffin Aero 2.0T BioPower SportCombi 220 hk

cells: Saab 9-3 Griffin Aero 2.0T SportCombi 220 hk

cells: Saab 9-3 Griffin Aero 2.0T BioPower SportSedan 220 hk

cells: Saab 9-3 Griffin Aero 2.0T SportSedan 220 hk

cells: Saab 9-3 Griffin Aero 2.0T BioPower XWD SportCombi 220 hk

cells: Saab 9-3 Griffin Aero 2.0T XWD SportSedan 220 hk

cells: Saab 9-3 Griffin Aero 2.0T BioPower XWD SportSedan 220 hk

cells: Saab 9-3 Griffin Aero Cabriolet 2.0T BioPower 220 hk

cells: Saab 9-3 Griffin Aero Cabriolet 2.0T 220 hk

cells: Saab 9-3 Griffin Cabriolet 2.0t BioPower 163 hk

cells: Saab 9-3 Griffin Cabriolet 2.0T BioPower 220 hk

cells: Saab 9-3 Independence Convertible 2.0T BioPower 220 hk

cells: Saab 9-3 Independence Convertible 2.0T 220 hk

cells: Saab 9-3X Griffin 2.0T BioPower XWD 163 hk

cells: Saab 9-3X Griffin 2.0T XWD BioPower 220 hk

cells: Saab 9-5 SportCombi Aero 2.0T BioPower 220 hk

cells: Saab 9-5 SportCombi Aero 2.0T XWD BioPower 220 hk

cells: Saab 9-5 SportCombi Aero 2.0T XWD 220 hk

cells: Saab 9-5 SportCombi Linear 2.0T BioPower 220 hk

cells: Saab 9-5 SportCombi Linear 2.0T XWD BioPower 220 hk

cells: Saab 9-5 SportCombi Linear 2.0T XWD 220 hk

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 257 000 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 272 000 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 305 500 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 287 000 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 247 000 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 288 000 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 303 000 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 318 000 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 278 000 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 267 000 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 282 000 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 302 000 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 315 500 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 297 000 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 259 900 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 274 900 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 294 900 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 299 400 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 289 900 kr

cells: samma bilmodell, men reduktion med 6 000 kr = 249 900 kr


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 435175-16/111

title: Holdingbolag - avdragsrätt för mervärdesskatt

text: Nytt: 2017-12-19

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Holdingbolag – avdragsrätt för mervärdesskatt, dnr

text: 202 377677-17/111

text: 1 Sammanfattning

text: Holdingbolag är bolag som äger andelar i andra företag. För att kunna bedöma avdragsrätten hos ett holdingbolag måste man först avgöra om bolagets innehav av andelar kan anses vara en ekonomisk verksamhet eller inte.

text: Ett holdingbolag kan ha som enda verksamhet att äga andelar i andra bolag utan att direkt eller indirekt delta i förvaltningen av dessa ( ett passivt holdingbolag ). Ett sådant holdingbolag är inte en beskattningsbar person och andelsinnehavet ingår inte i en ekonomisk verksamhet. Det innebär att avdragsrätt saknas för kostnader som har samband med denna icke-ekonomiska verksamhet.

text: Ett holdingbolag som däremot deltar i förvaltningen av de bolag som det äger andelar i anses bedriva en ekonomisk verksamhet ( ett aktivt holdingbolag ). Ett holdingbolag anses delta i förvaltningen om det utför skattepliktiga tjänster åt dotterbolagen och tar betalt för dessa tjänster. Enligt Skatteverkets uppfattning krävs det även att tjänsterna på något sätt innebär att holdingbolaget direkt eller indirekt tar aktiv del i förvaltningen av dotterbolaget. Ett aktivt holdingbolag har i normalfallet rätt till avdrag för ingående skatt på kostnader som har samband med denna verksamhet. Avdragsrätt finns dock inte till den del kostnaderna avser en skattefri eller icke-ekonomisk verksamhet.

text: Ett befintligt eller blivande holdingbolag kan ha kostnader i samband med inköpet av bolagsandelar. Enligt Skatteverkets uppfattning ska bedömningen av om avdragsrätt finns för ingående skatt på kostnaderna göras med utgångspunkt i avsikten med den verksamhet som ska bedrivas med anledningen av inköpet, d.v.s. i normalfallet den verksamhet som ska bedrivas gentemot det inköpta bolaget, och inte utifrån eventuell annan verksamhet som holdingbolaget bedriver. Bedömningen av avdragsrätten ska göras med beaktande av avsikten vid inköpstillfället. Om holdingbolagets avsikt vid inköpstillfället är att aktivt delta i förvaltningen av dotterbolaget finns avdragsrätt för ingående skatt på kostnader som har samband med inköpet. Denna avsikt måste kunna styrkas med objektiva omständigheter.

text: Om holdingbolagets avsikt vid inköpstillfället är att enbart passivt inneha andelarna saknar bolaget avdragsrätt för ingående skatt på kostnader som har samband med inköpet. Det innebär att holdingbolaget inte har avdragsrätt för kostnader i samband med inköpet av andelarna, även om bolaget vid ett senare tillfälle börjar tillhandahålla skattepliktiga tjänster mot ersättning till dotterbolaget. Holdingbolaget har då inte gjort förvärvet i egenskap av beskattningsbar person. Vid den tidpunkt då bolaget börjar tillhandahålla de skattepliktiga tjänsterna till dotterbolaget övergår dock verksamheten till en ekonomisk verksamhet. Det innebär att holdingbolaget från och med denna tidpunkt blir en beskattningsbar person (ett aktivt holdingbolag).

text: Om ett holdingbolag inte tillhandahåller skattepliktiga tjänster mot ersättning till alla dotterbolag anses bolaget delvis som ett passivt och delvis som ett aktivt holdingbolag. Ingående skatt på kostnader som är gemensamma för all verksamhet som bedrivs i holdingbolaget ska fördelas efter skälig grund. En sådan fördelning ska så långt möjligt motsvara resursförbrukningen i de olika verksamhetsgrenarna. Det är ofta svårt att avgöra hur ett holdingbolags inköp används i den passiva icke-ekonomiska verksamheten, eftersom det saknas omsättningar i denna verksamhet. Enligt Skatteverkets uppfattning bör en utgångspunkt för att kunna beräkna en skälighetsbedömd användning vara att jämföra antalet dotterbolag som omfattas av det aktiva ägandet med det totala antalet dotterbolag. Denna utgångspunkt är enbart en presumtion som kan frångås eller korrigeras beroende på övriga omständigheter.

text: Ett riskkapitalbolag eller fondbolag har en verksamhet som är inriktad på att köpa, förädla och sälja andelar och göra vinst på andelsförsäljningen. Om ett sådant bolag även deltar i förvaltningen av dotterbolagen anses bolaget bedriva s.k. blandad verksamhet. Det innebär att en fördelning av den ingående skatten ska göras. Denna bedömning gäller enligt Skatteverkets uppfattning även om den skattefria aktieförsäljningsverksamheten är i ett uppstartsskede och ännu inte lett till några omsättningar.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ”Organisationskostnader” från den 1 november 2001, dnr

text: . I ställningstagandet preciseras villkoren för avdragsrätt. Det har även utökats till att omfatta fler situationer än tidigare, t.ex. avdragsrätt för ett holdingbolag som kan anses bedriva både passiv och aktivt verksamhet och avdragsrätt för riskkapitalbolag.

text: 2 Frågeställning

text: I detta ställningstagande redogör Skatteverket för i vilken omfattning ett holdingbolag enligt verkets uppfattning har rätt till avdrag för ingående skatt på kostnader som har samband med bolagets innehav av andelar i andra bolag. En fråga som även behandlas är gränsdragningen mellan ett aktivt och ett passivt holdingbolag.

text: Ett bolag som köper andelar i ett underskottsbolag i syfte att vid inkomstbeskattningen utnyttja dotterbolagets outnyttjade underskott för att minska sin egen inkomstskatt kan ha rätt till avdrag för ingående skatt på kostnader som avser inköpet. Detta ställningstagande behandlar dock inte dessa situationer.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Bestämmelser och förarbeten

text: Med beskattningsbar person avses den som, oavsett på vilken plats, självständigt bedriver en ekonomisk verksamhet, oberoende av dess syfte eller resultat. Med ekonomisk verksamhet avses varje verksamhet som bedrivs av en producent, en handlare eller en tjänsteleverantör, inbegripet gruvdrift och jordbruksverksamhet samt verksamheter inom fria och därmed likställda yrken. Utnyttjande av materiella eller immateriella tillgångar i syfte att fortlöpande vinna intäkter därav ska särskilt betraktas som ekonomisk verksamhet (

text: 4 kap. 1 § mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML). Motsvarande bestämmelser finns i artikel

text: och

text: i rådets direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet.

text: Den som bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet får göra avdrag för ingående skatt som avser förvärv eller import i verksamheten (

text: 8 kap. 3 §

text: ML). Motsvarande bestämmelse finns i artikel 168 i mervärdesskattedirektivet.

text: I det fall den ingående skatten endast delvis avser förvärv eller import som medför avdragsrätt eller avser förvärv eller import som görs gemensamt för flera verksamheter, av vilka någon inte medför skattskyldighet, eller görs för en verksamhet som endast delvis medför skattskyldighet får avdrag göras endast för skatten på den del av ersättningen eller inköpspriset som hänför sig till den del av förvärvet eller importen som medför avdragsrätt respektive hänför sig till verksamhet som medför skattskyldighet. Om denna del inte kan fastställas får avdragsbeloppet i stället bestämmas genom en uppdelning efter skälig grund (

text: 8 kap. 13 §

text: ML).

text: Av mervärdesskattedirektivet framgår att om varor och tjänster är avsedda både för transaktioner där den ingående skatten är avdragsgill och för transaktioner där den ingående skatten inte är avdragsgill är endast den del av den ingående skatten avdragsgill som avser de förstnämnda transaktionerna. Den avdragsgilla andelen beräknas i normalfallet genom ett bråk med beaktande av skattepliktig omsättning i förhållande till total omsättning. Vid denna beräkning ska bl.a. transaktioner som har karaktär av bitransaktioner till finansiella transaktioner borträknas. Medlemsstaterna får dock tillåta eller ålägga den beskattningsbara personen att i stället göra avdraget på grundval av användningen av alla eller en del av varorna och tjänsterna (artiklarna 173-175 i mervärdesskattedirektivet).

text: Vad som föreskrivs om verksamhet avser både hela verksamheten och en del av verksamheten (

text: 1 kap. 7 §

text: ML).

text: I vissa fall när en verksamhet inte medför skattskyldighet enligt ML finns det i stället en rätt till återbetalning. Det gäller t.ex. när ett inköp eller en import görs för en omsättning som köparen är skattskyldig för, vissa undantagna omsättningar eller en omsättning av varor eller tjänster genom export (10 kap. 9, 11, 11 e -13 §§ ML). Bestämmelser om rätt till avdrag och återbetalning av mervärdesskatt finns i bl.a. artikel 169 i mervärdesskattedirektivet. Det som sägs i detta ställningstagande om verksamhet som medför skattskyldighet och avdragsrätt avser även de fall då rätt till återbetalning gäller enligt nämnda bestämmelser.

text: Riskkapitalfonder används ofta som beteckning på bolag med en begränsad livstid som bl.a. specialiserat sig på investeringar i onoterade företag. Termen riskkapital är ett samlingsnamn för alla investeringar i företags ägarkapital, d.v.s. investeringar i sådana andelar som ger innehavaren en äganderätt i ett företag. Under fondens livslängd görs investeringar i portföljbolag utifrån en i förväg bestämd tidshorisont och fonden likvideras när denna period har löpt ut. Riskkapitalfonder riktar sig vanligtvis inte till allmänheten utan till en mer begränsad krets investerare. Fastighetsfonder liknar riskkapitalfonder på så sätt att de är slutna till formen och främst riktar sig till en begränsad grupp professionella och institutionella investerare. Fastighetsfonder är fonder som direktinvesterar i fastigheter eller i aktier i fastighetsbolag. Både riskkapitalfonder och fastighetsfonder som är baserade i Sverige är bildade på associationsrättslig grund, såsom kommanditbolag eller aktiebolag. En riskkapitalfond förvaltas ofta av ett riskkapitalbolag men det finns även oberoende riskkapitalföretag som i regel drivs i form av aktiebolag. Liksom för andra typer av riskkapitalföretag är affärsidén att investera i onoterade bolag och utveckla verksamheten för att sedan avyttra bolagen. Ägarna till oberoende riskkapitalföretag är vanligtvis privatpersoner och deras mål med aktieägandet är normalt endast att få god avkastning på sin investering (

text: SOU 2012:67 s. 258

text: och

text: 3.2 Rättspraxis

text: 3.2.1 Ekonomisk verksamhet

text: Enbart ett förvärv, innehav eller en försäljning av andelar i bolag utgör inte ett utnyttjande av en tillgång avsedd att fortlöpande ge intäkter, eftersom en eventuell utdelning är resultatet av själva ägandet av tillgången. Ett holdingbolag vars enda syfte är att inneha andelar i andra företag utan att direkt eller indirekt delta i förvaltningen av dessa ska därmed inte betraktas som en beskattningsbar person. Ett sådant egendomsinnehav anses inte utgöra en ekonomisk verksamhet i den mening som avses i mervärdesskattedirektivet (se bl.a. de förenade målen

text: Larentia + Minerva punkterna 18-19 och

text: EDM punkt 57).

text: Ett företag vars verksamhet uteslutande avser försäljning av aktier och andra värdepapper ska anses ha begränsat sig till att förvalta en investeringsportfölj i likhet med en privat investerare. En sådan verksamhet faller utanför mervärdesskattedirektivets tillämpningsområde. Det gäller oavsett om verksamheten liknar en sådan som bedrivs av t.ex. en investeringsfond eller en pensionsfond. Det saknar även betydelse att försäljningen av andelar är mycket omfattande eller att rådgivningsfirmor anlitas i samband med en sådan försäljning (

text: Wellcome Trust punkterna 36-37 och

text: EDM punkterna 60-61).

text: Ett holdingbolag som däremot deltar i förvaltningen av de bolag i vilka det har förvärvat andelar bedriver en ekonomisk verksamhet i den utsträckning som detta innebär genomförandet av transaktioner som är skattepliktiga. Sådana transaktioner kan bl.a. vara administrativa tjänster, finansiella tjänster, affärstjänster och tekniska tjänster som holdingbolaget tillhandahåller till sina dotterbolag (de förenade målen

text: , Larentia + Minerva, punkterna 20-21 och där angiven praxis).

text: Ett holdingbolags deltagande i förvaltningen av dotterbolag utan att genomföra skattepliktiga transaktioner mot ersättning utgör inte ekonomisk verksamhet (

text: Welthgrove punkt 17, jfr även

text: Malburg punkterna 35 och 47).

text: Transaktioner som avser aktier eller andelar i ett bolag omfattas av tillämpningsområdet för mervärdesskatt när de utförs inom ramen för en affärsverksamhet avseende handel med värdepapper, i syfte att direkt eller indirekt delta i förvaltningen av de bolag i vilka andelen förvärvats eller då de utgör en direkt, stadigvarande och nödvändig förlängning av den skattepliktiga verksamheten (

text: , AB SKF, punkt 31).

text: En överlåtelse av aktier i ett bolag till vilket överlåtaren har tillhandahållit skattepliktiga tjänster mot ersättning är en skattefri transaktion trots att säljaren endast äger 30 procent av aktierna (jfr

text: , X BV, punkterna 25 och 56).

text: Kammarrätten har ansett att ett bolag som inte kunnat visa avsikten att tillhandahålla skattepliktiga tjänster mot ersättning till sitt dotterbolag inte är en beskattningsbar person. Bolaget hade under de tre år som gått sedan förvärvet av andelarna inte fakturerat eller redovisat någon utgående skatt. Det förhållandet att bolaget efter Skatteverkets utredning börjat ta betalt för tjänsterna medförde ingen ändrad bedömning för de aktuella åren. Kammarrätten ansåg att bolaget under dessa år saknade avdragsrätt för ingående skatt på kostnader för inköpet och innehavet av andelarna (KRNJ 2013-03-07, mål nr 2150-2152-12 och KRNS 2010-04-14, mål nr 1291-09 m.fl.).

text: 3.2.2 Avdragsrätt

text: Tolkningen av regeln i

text: 8 kap. 3 §

text: ML ska i första hand ske utifrån EU-regler och den EU-rättsliga praxis som finns på området (jfr

text: SOU 1994:88 s. 232

text: och

text: och

text: RÅ 1999 not. 282

text: Det måste finnas ett samband mellan avdragsrätt och skattskyldighet. I princip krävs det ett direkt och omedelbart samband mellan en viss ingående transaktion och en eller flera utgående transaktioner som medför rätt till avdrag. Det gäller även för gemensamma förvärv. Avdragsrätt finns också vid förvärv som utgör sådana allmänna omkostnader som har ett direkt och omedelbart samband med hela den beskattningsbara personens verksamhet (

text: Midland Bank punkterna 20, 24, 26 och 31 samt

text: AB SKF punkt 60).

text: Allmänna omkostnader som har samband med en klart avgränsad del av den beskattningsbara personens ekonomiska verksamhet i vilken alla transaktioner är skattepliktiga kan ge rätt till fullt avdrag för ingående skatt (

text: , Abbey National, punkterna 37-40).

text: Ett holdingbolag som deltar i förvaltningen av det bolag i vilket det har förvärvat andelar bedriver en ekonomisk verksamhet. Kostnader för tjänster i samband med förvärvet av andelarna kan inte anses ha ett direkt och omedelbart samband med några utgående transaktioner. Däremot är kostnaderna för dessa tjänster en del av ett holdingbolags allmänna omkostnader (

text: , Cibo, punkterna 32 och 33).

text: Om ett holdingbolag har en ekonomisk verksamhet som består av att mot ersättning tillhandahålla skattepliktiga tjänster åt alla sina dotterbolag finns rätt till fullt avdrag för ingående skatt på kostnader som har samband med förvärvet av andelarna i dotterbolagen. Det gäller dock inte till den del holdingbolagets utgående transaktioner är undantagna från skatteplikt (de förenade målen

text: , Larentia + Minerva, punkt 28).

text: Om kostnaderna däremot delvis avser andra dotterbolag, i vilkas förvaltning holdingbolaget inte deltar, är den ingående skatten på kostnaderna endast delvis avdragsgill. Den ingående skatten ska då delas upp mellan den skatt som hör till holdingbolagets ekonomiska verksamhet och den skatt som hör till deras icke-ekonomiska verksamhet (de förenade målen

text: , Larentia + Minerva, punkt 29).

text: När en beskattningsbar person samtidigt bedriver ekonomisk verksamhet och icke-ekonomisk verksamhet ska ingående skatt som är gemensam för sådana verksamheter fördelas. Vid en sådan fördelning ska medlemsstaterna fastställa kriterier som på ett objektivt sätt avspeglar den faktiska fördelningen av ingående skatt. Medlemsstaterna kan antingen använda sig av en fördelningsnyckel som beaktar vilka slags investeringar som gjorts eller av en fördelningsnyckel som beaktar vilka slags transaktioner som har genomförts, eller en annan lämplig fördelningsnyckel (de förenade målen

text: , Larentia + Minerva, punkterna 27-31).

text: Högsta förvaltningsdomstolen har ansett att avdragsrätt saknas för ingående skatt på kostnader i samband med försäljning av aktier. Frågan om avdragsrätt gällde ett moderbolag som tillhandahållit skattepliktiga tjänster mot ersättning till dotterbolaget. Domstolen konstaterade att de inköpta tjänsterna var direkt och omedelbart hänförliga till den skattefria försäljningen av aktier (

text: RÅ 2010 ref. 56

text: Avdragsrätten inträder vid den tidpunkt då den avdragsgilla skatten blir utkrävbar (artikel 167 i mervärdesskattedirektivet). Ett krav för avdragsrätt är att en beskattningsbar person uppträder som sådan vid förvärvet av en vara eller tjänst (

text: Lennartz punkt 8 och

text: Waterschap Zeeuws Vlanderen punkt 32).

text: Det är den beskattningsbara personen som har bevisbördan för att avdragsrätt finns. Frågan om en beskattningsbar person i ett enskilt fall har förvärvat varor och tjänster för att de ska användas i en ekonomisk verksamhet är en bevisfråga som ska bedömas med hänsyn till alla omständigheter i fallet (

text: RÅ 2004 ref. 112

text: , 268/83 Rompelman punkt 24 och

text: Lennartz punkt 21).

text: 3.2.3 Riskkapitalbolag/riskkapitalfond

text: Kammarrätten har prövat frågan om avdragsrätt och fördelning för ett bolag som hade som verksamhet att köpa, äga och sälja andelar i onoterade intressebolag samtidigt som bolaget tillhandahöll konsulttjänster till intressebolagen. Konsulttjänsterna syftade till finansiering av bolaget till dess att aktieförsäljningen skulle ge intäkter samt till förädling av intressebolagen. Bolaget ansåg att de bedrev blandad verksamhet men att ingen fördelning skulle ske eftersom kostnaderna var direkt hänförliga till de skattepliktiga konsulttjänsterna, alternativt att omsättning skulle användas som fördelningsgrund och då det ännu inte fanns någon omsättning i den skattefria verksamheten så kunde ingen fördelning ske. Kammarrätten delade Skatteverkets bedömning att avdragsrätten skulle begränsas. En fördelning skulle göras efter skälig grund och avdragsrätten skulle spegla den del av verksamheten som utmynnar i skattepliktig omsättning. Domstolen godtog Skatteverkets fördelning där kostnaderna för perioden jämförts med den skattepliktiga försäljningen (KRNG 2014-01-23, mål nr 5192—5193-13).

text: Motsvarande bedömning gjordes för ett bolag som hade som huvudsaklig verksamhet att investera kapital i fastigheter genom dotter- och dotterdotterbolag med det primära syftet att under en förutbestämd tidsperiod maximera avkastningen till investerarna. Bolaget hade inte tillhandahållit skattepliktiga tjänster till dotterbolagen. Kammarrätten ansåg att till den del bolagets verksamhet var en investeringsverksamhet så saknades avdragsrätt. Bolaget hade dock rätt till återbetalning av ingående skatt på kostnader som avsåg vidarefakturering till dotterdotterbolag i Baltikum. Fördelningen mellan den ekonomiska och den icke-ekonomiska verksamheten gjordes efter skälig grund. Kammarratten godtog Skatteverkets uppskattning av den avdragsgilla ingående skatten, där verket bl.a. jämfört storleken på kostnaderna med utgående återbetalningsberättigade transaktioner (KRNS 2014-03-13, mål nr 311—316-13).

text: Kammarrätten har även ansett att ett fondbolag kan göra en fördelning efter skälig grund genom att beakta framtida intäkter vid beräkningen. Bolaget hade i ett investeringsprospekt bedömt värdet på aktierna vid den tidpunkt de beräknade att säljas. Samtidigt uppskattade Skatteverket värdet på den skattepliktiga omsättningen (tjänster till dotterbolagen) för tiden fram till försäljningen. Domstolen ansåg att den avdragsgilla andelen kunde uppskattas till förhållandet mellan den beräknade skattepliktiga omsättningen och den beräknade totala omsättningen (KRNG 2016-07-05, mål nr 3530-15).

text: 4 Bedömning

text: Ett holdingbolag är ett bolag som äger andelar eller aktier (i fortsättningen andelar) i andra företag. Det är vanligt att holdingbolaget äger majoriteten av andelarna i dotterbolag och alltså fungerar som ett moderbolag i en koncern.

text: Holdingbolagets huvudsakliga syfte är att ha ett långvarigt intresse i ett eller flera juridiskt oberoende företag. Det fungerar även som en praktisk organisation för att bl.a. fördela vinster inom koncernen. Även om det främsta syftet med ett holdingbolag är att äga andelar i andra företag, finns det inget som hindrar att ett holdingbolag bedriver en egen ekonomisk verksamhet.

text: 4.1 Passiv eller aktiv verksamhet

text: För att kunna bedöma avdragsrätten hos ett holdingbolag måste man först avgöra om bolagets innehav av andelar kan anses utgöra en ekonomisk verksamhet eller inte.

text: Enbart ett förvärv eller innehav av andelar i andra bolag är inte en ekonomisk verksamhet. Ett sådant rent egendomsinnehav anses inte ligga inom mervärdesskattesystemets tillämpningsområde. Ett holdingbolag som bara äger andelar i andra bolag utan att direkt eller indirekt delta i förvaltningen av dessa ska därmed inte betraktas som en beskattningsbar person. Det innebär att innehavet av andelar får anses utgöra en s.k. icke-ekonomisk verksamhet.

text: Det har ingen betydelse för bedömningen om holdingbolaget även bedriver en ekonomisk verksamhet vid sidan av innehavet av andelarna och anses som en beskattningsbar person för denna verksamhet. Holdingbolagets passiva innehav är inte en ekonomisk verksamhet och bolaget agerar inte som en beskattningsbar person i denna del.

text: Ett holdingbolag som däremot deltar i förvaltningen av de bolag som det äger andelar i anses bedriva en ekonomisk verksamhet. Ett holdingbolag anses delta i förvaltningen om det utför skattepliktiga tjänster åt de ägda bolagen och tar betalt för dessa tjänster. Sådana tjänster som kan innebära ett deltagande i förvaltningen är administrativa, finansiella, kommersiella och tekniska tjänster som ett holdingbolag utför mot ersättning till de ägda bolagen.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning är det därmed av avgörande betydelse för avdragsrätten om holdingbolaget kan anses delta i förvaltningen av det ägda företaget eller inte. Det har ingen betydelse om dotterbolaget är helägt eller om ägandet är mindre än 100 % (i fortsättningen används begreppet dotterbolag även när det är frågan om ett minoritetsägande). Det saknar även betydelse om holdingbolaget utför tjänsterna med egna anställda eller om det köper in tjänsterna från andra och tillhandahåller dem i eget namn till dotterbolaget. Enligt Skatteverkets uppfattning krävs det dock att tjänsterna på något sätt innebär att holdingbolaget direkt eller indirekt tar aktiv del i förvaltningen av dotterbolaget. Ett holdingbolag som enbart vid något enstaka tillfälle vidarefakturerar t.ex. en annonskostnad i en dagstidning kan inte anses delta i förvaltningen av dotterbolaget på ett sådant sätt att innehavet av andelarna ingår i en ekonomisk verksamhet. Det krävs även att holdingbolaget deltar i förvaltningen av just det bolag som förvärvas. Att enbart delta i förvaltningen av t.ex. ett dotterdotterbolag innebär inte att andelarna i dotterbolaget ingår i en ekonomisk verksamhet.

text: Ett renodlat holdingbolag som enbart äger andelar i andra bolag utan att direkt eller indirekt delta i förvaltningen, eller ett holdingbolag som deltar i förvaltningen av dotterbolagen men som inte tar betalt för tjänsterna kommer i fortsättningen att benämnas ett passivt holdingbolag och innehavet av andelar kommer att benämnas en passiv verksamhet .

text: Ett holdingbolag som deltar i förvaltningen av alla bolag som det äger andelar i genom att tillhandahålla skattepliktiga tjänster mot ersättning till dotterbolagen, kommer i fortsättningen att benämnas ett aktivt holdingbolag och innehavet av andelar kommer att benämnas en aktiv verksamhet .

text: Om holdingbolaget inte tillhandahåller skattepliktiga tjänster mot ersättning till alla dotterbolag anses verksamheten delvis som en ekonomisk och delvis som en icke-ekonomisk verksamhet, d.v.s. delvis som en aktiv och delvis som en passiv verksamhet.

text: 4.2 Avdragsrätt

text: 4.2.1 Förutsättningar för avdragsrätt

text: Förutsättningar för avdragsrätt för ingående skatt är bl.a. att en inköpt vara eller tjänst avser en verksamhet som medför skattskyldighet och att inköpet inte omfattas av något avdragsförbud. Det måste finnas ett samband mellan avdragsrätt och skattskyldighet. Används inte en inköpt vara eller tjänst för en transaktion som medför skattskyldighet finns normalt inte heller avdragsrätt för ingående skatt vid inköpet av varan eller tjänsten.

text: Avdragsrätt kan också finnas vid förvärv som utgör allmänna omkostnader som har ett direkt och omedelbart samband med hela den skattskyldiges verksamhet. Sådana kostnader kännetecknas av att de saknar ett direkt och omedelbart samband med en eller flera utgående transaktioner. I stället utgör de en del av kostnadskomponenterna för den beskattningsbara personens alla produkter.

text: Den som yrkar ett avdrag har bevisbördan för att det finns en avdragsrätt. En bedömning ska göras med hänsyn till alla omständigheter i det enskilda fallet. Vid bedömningen måste man bl.a. avgöra om bolaget är ett passivt eller aktivt holdingbolag och om den ingående skatten ska fördelas.

text: 4.2.2 Avdragsrätt hos ett passivt holdingbolag

text: Ett passivt holdingbolag som bara äger andelar i andra bolag utan att direkt eller indirekt delta i förvaltningen har ingen avdragsrätt för ingående skatt på kostnader som har samband med denna icke-ekonomiska verksamhet. Det gäller såväl kostnader för inköp och försäljning som kostnader för innehavet av andelarna.

text: Ett befintligt eller blivande holdingbolag kan ha kostnader i samband med inköpet av bolagsandelar. Bedömningen av avdragsrätten för dessa kostnader ska göras vid inköpstillfället. Om holdingbolagets avsikt vid inköpstillfället är att enbart passivt inneha andelar saknar bolaget avdragsrätt för ingående skatt på kostnader som har samband med inköpet av andelarna. Holdingbolaget har då inte gjort inköpet i egenskap av beskattningsbar person. Det innebär att bolaget inte har avdragsrätt för ingående skatt på kostnader i samband med inköpet av andelarna, även om bolaget vid en senare tidpunkt börjar tillhandahålla skattepliktiga tjänster mot ersättning till dotterbolaget. Från och med denna tidpunkt övergår dock verksamheten till en ekonomisk verksamhet och holdingbolaget blir en beskattningsbar person (ett aktivt holdingbolag).

text: 4.2.3 Avdragsrätt hos ett aktivt holdingbolag

text: Ett aktivt holdingbolag som utför skattepliktiga tjänster mot ersättning till dotterbolagen har i normalfallet rätt till avdrag för ingående skatt på kostnader som har samband med denna verksamhet. Avdragsrätt finns dock inte till den del kostnaderna har samband med en skattefri eller icke-ekonomisk verksamhet. Om den ingående skatten avser kostnader som är gemensamma ska den ingående skatten fördelas.

text: Ett exempel på när den ingående skatten ska fördelas är om holdingbolaget, förutom den skattepliktiga verksamheten, även bedriver en omfattande skattefri utlåningsverksamhet till dotterbolagen, t.ex. genom en internbank/treasuryavdelning. Däremot bör ett enstaka lån till ett dotterbolag som inte kräver någon större arbetsinsats eller aktiva åtgärder inte påverka holdingbolagets avdragsrätt. Räntan från ett sådant lån bör kunna ses som en bitransaktion om fördelning sker med total årsomsättning som fördelningsnyckel alternativt inte tas med i beräkningen om fördelning sker genom en justerad omsättningsmetod (se vidare Skatteverkets ställningstagande ” Avdragsrätt för mervärdesskatt – fördelning efter skälig grund”).

text: Nedan följer olika situationer där det kan vara aktuellt att bedöma avdragsrätten för ett aktivt holdingbolag.

text: Vid inköpet av andelar

text: Ett befintligt eller blivande holdingbolag kan ha kostnader i samband med inköpet av andelar i ett annat företag. Bedömningen av om avdragsrätt finns för ingående skatt på dessa kostnader ska göras vid inköpstillfället. Om holdingbolaget med objektiva omständigheter kan visa en avsikt att delta i förvaltningen av det företag som förvärvats kommer bolaget anses bedriva en skattepliktig ekonomisk verksamhet och därmed anses som en beskattningsbar person. Kostnaderna i samband med inköpet kan inte anses ha ett direkt och omedelbart samband med några utgående transaktioner. Däremot är kostnaderna en del av holdingbolagets allmänna omkostnader.

text: Att en kostnad är en s.k. allmän omkostnad innebär i normalfallet att den har ett direkt och omedelbart samband med hela den beskattningsbara personens verksamhet och att den kommer att utgöra en del av kostnadskomponenterna för den beskattningsbara personens alla produkter. Det innebär att om ett holdingbolag bedriver blandad verksamhet så ska en fördelning ske av den ingående skatten på de allmänna omkostnaderna. Allmänna omkostnader kan dock ha ett samband med en klart avgränsad del av den beskattningsbara personens verksamhet. Om alla transaktioner i denna del av verksamheten är skattepliktiga kan fullt avdrag för ingående skatt ske.

text: Ett holdingbolag som vid inköpstillfället ännu inte bedriver någon ekonomisk verksamhet men kan visa avsikten att vara ett aktivt holdingbolag och att delta i förvaltningen av det företag man köpt andelar i, har avdragsrätt för ingående skatt på kostnader i samband med inköpet av andelarna.

text: Detsamma gäller enligt Skatteverkets uppfattning, om holdingbolaget har en redan pågående ekonomisk eller icke-ekonomisk verksamhet vid inköpstillfället. Den ekonomiska verksamheten kan bestå av att bolaget är ett aktivt holdingbolag genom att det deltar i förvaltningen av sedan tidigare ägda dotterbolag eller har en egen ekonomisk verksamhet. Det innebär att bedömningen av om avdragsrätt finns för kostnader i samband med inköpet av andelarna ska göras med utgångspunkt i avsikten med den verksamhet som ska bedrivas med anledningen av inköpet, d.v.s. i normalfallet den verksamhet som ska bedrivas gentemot det inköpta bolaget, och inte utifrån eventuell annan verksamhet som holdingbolaget bedriver. Om holdingbolagets avsikt är att tillhandahålla både skattepliktiga och skattefria tjänster till dotterbolaget ska en fördelning av den ingående skatten ske.

text: Skatteverket anser att ovan nämnda bedömning även kan tillämpas på ingående skatt i samband med kostnader för köp som inte genomförts. Det innebär att avsikten med inköpet får bedömas.

text: Under innehavstiden

text: Även under tiden det aktiva holdingbolaget äger andelarna kan kostnader uppstå. Dels direkta kostnader som avser innehavet av ett specifikt dotterbolag och dels kostnader som är gemensamma för hela den verksamhet som holdingbolaget bedriver. Vid en bedömning av avdragsrätten måste man dels beakta typen av kostnad och dels om kostnaden avser verksamhet som medför skattskyldighet. Det är holdingbolaget som ska visa på vilket sätt kostnaderna har samband med skattepliktiga utgående transaktioner.

text: Ett aktivt holdingbolag som tillhandahåller skattepliktiga tjänster mot ersättning till alla sina dotterbolag har rätt till fullt avdrag för ingående skatt på kostnader som har samband med tillhandahållandet av dessa tjänster.

text: Om holdingbolaget har kostnader för varor eller tjänster som varken avser skattepliktiga utgående transaktioner eller som kan anses som allmänna omkostnader saknas avdragsrätt. Det kan exempelvis gälla ett holdingbolag som tar på sig kostnader för varor eller tjänster som används av ett dotterbolag utan att bolaget hanterat detta som en vidareförsäljning.

text: Om holdingbolaget tillhandahåller varor eller tjänster till ett dotterbolag till underpris har bolaget avdragsrätt. Det kan dock bli aktuellt att omvärdera beskattningsunderlaget om dotterbolaget inte har full avdragsrätt (jfr

text: 7 kap. 3 a §

text: ML och

text: HFD 2014 ref. 40

text: Vid försäljningen av andelar

text: Ett aktivt holdingbolag som säljer andelar har ingen avdragsrätt för kostnader som avser den skattefria andelsförsäljningen (se vidare Skatteverkets ställningstagande ”Avdragsrätt för mervärdesskatt på förvärv i samband med försäljning av aktier i en ekonomisk verksamhet”).

text: 4.2.4 Avdragsrätt hos ett riskkapitalbolag/fondbolag

text: Det finns bolag som specialiserat sig på investeringar i onoterade företag. Dessa bolag gör investeringar utifrån en i förväg bestämd tidshorisont, för att därefter likvideras. Verksamheten möjliggörs ofta av att bolaget i prospekt vänder sig till investerare som vill placera sitt kapital genom att köpa aktier i bolaget. Dessa investerare är vanligtvis privatpersoner och deras mål med aktieägandet är normalt endast att få god avkastning på sin investering. Sådana bolag brukar benämnas riskkapitalfonder, riskkapitalbolag, riskkapitalföretag eller fondbolag (nedan används begreppet riskkapitalbolag). Syftet med verksamheten hos ett sådant bolag är att köpa, förädla och sälja andelar och göra vinst på försäljningen. Förutom verksamheten som består av skattefri försäljning av andelar tillhandahåller riskkapitalbolagen ofta skattepliktiga tjänster mot ersättning till dotterbolagen. Genom dessa tjänster får riskkapitalbolagen anses aktivt delta i förvaltningen av dotterbolagen, även om dessa företag inte kan anses som traditionella holdingbolag. Sådana riskkapitalbolag anses därmed bedriva ekonomisk verksamhet och innehavet av andelarna ingår i den ekonomiska verksamheten.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning bedriver riskkapitalbolag blandad verksamhet vilket innebär att den ingående skatten på kostnader som är gemensamma för hela verksamheten ska fördelas. En fördelning ska ske även om den skattefria verksamheten är i ett uppstartsskede och ännu inte har lett till några omsättningar. Även när ett riskkapitalbolag köper andelar i ett blivande dotterbolag måste en bedömning göras om avdragsrätt finns för kostnader i samband med inköpet av andelarna. Bedömningen ska göras med utgångspunkt i avsikten med den verksamhet som ska bedrivas med anledningen av inköpet. Ett riskkapitalbolags syfte med inköpet är att det ska användas i bolagets hela riskkapitalverksamhet, d.v.s. för förädling och försäljning. Kostnader i samband med inköpet kommer därmed att förbrukas både för skattefria andelsförsäljningar och skattepliktiga tjänster till dotterbolagen. I dessa fall får kostnaderna som har samband med inköpet anses som allmänna omkostnader i hela bolagets verksamhet. Det innebär att även ingående skatt på kostnader i samband med ett riskkapitalbolags inköp av andelar i ett blivande dotterbolag ska fördelas.

text: När det inte går att koppla en kostnad till en viss verksamhetsdel får kostnaden normalt anses avse den totala verksamheten. Om den faktiska användningen av inköpet inte är känd, ska en fördelning i stället ske efter skälig grund. Även en sådan fördelning ska så långt möjligt motsvara resursförbrukningen i verksamheten, d.v.s. göras utifrån ett förvärvs användning. När användningen ska bedömas efter skälig grund kan olika fördelningsnycklar användas. Det är alltid den fördelningsnyckel som mest exakt speglar resursförbrukningen i verksamheten som ska användas. Skatteverket anser att en fördelning med omsättning som fördelningsnyckel inte speglar resursförbrukningen i ett riskkapitalbolag när det finns en verksamhet eller del av verksamhet som befinner sig i ett uppstartsskede och ännu inte gett upphov till omsättningar. Utgångspunkten för att kunna beräkna en skälighetsbedömd användning kan i stället vara att jämföra de kostnader som finns med de utgående transaktioner som gjorts (se exempel 2 i avsnitt 4.3). Detta är enbart en presumtion som kan frångås eller korrigeras beroende på övriga omständigheter. En omständighet som också kan beaktas vid beräkningen av avdraget är om det finns redogörelser för förväntade intäkter i respektive verksamhetsdel, t.ex. i prospektet till investerarna. En annan omständighet som kan påverka fördelningen är om riskkapitalbolaget även tillhandahåller skattefria tjänster till dotterbolagen.

text: 4.2.5 Avdragsrätt hos ett holdingbolag som har både en passiv och en aktiv verksamhet

text: Om ett holdingbolag inte tillhandahåller skattepliktiga tjänster mot ersättning till alla dotterbolag bedriver bolaget både en passiv och en aktiv verksamhet.

text: Ingående skatt på kostnader som i sin helhet avser de passivt ägda bolagen är inte avdragsgill (se avsnitt 4.2.2). Ingående skatt som i sin helhet avser skattepliktiga tjänster till de aktivt ägda bolagen är fullt avdragsgill (se avsnitt 4.2.3).

text: Ingående skatt på kostnader som är gemensamma för all verksamhet som bedrivs i holdingbolaget måste fördelas. En fördelning av den ingående skatten ska göras efter hur stor del av skatten som avser en verksamhet som medför skattskyldighet. Det innebär att en fördelning ska göras efter den faktiska användningen av den vara eller tjänst som köpts. Om den faktiska användningen inte är känd vid inköpstillfället ska användningen bedömas efter skälig grund. Det är alltid den fördelningsnyckel som mest exakt speglar resursförbrukningen i verksamheten som ska användas.

text: Det är ofta svårt att avgöra hur ett inköp används i en passiv icke-ekonomisk verksamhet, eftersom det saknas omsättningar i denna verksamhet. Enligt Skatteverkets uppfattning bör en utgångspunkt för att kunna beräkna en skälighetsbedömd användning vara att jämföra antalet dotterbolag som omfattas av det aktiva ägandet med det totala antalet dotterbolag.

text: Detta är enbart en presumtion som kan frångås eller korrigeras beroende på övriga omständigheter. En omständighet som kan beaktas är om något dotterbolag är vilande och kanske inte alls eller till mycket liten del förbrukar holdingbolagets resurser eller om något bolag endast har ägts under en kort del av året. Andra omständigheter som kan påverka fördelningen är om holdingbolaget även tillhandahåller skattefria tjänster till dotterbolagen eller om bolaget bedriver en egen ekonomisk verksamhet vid sidan av andelsinnehavet.

text: 4.3 Exempel

text: Fördelning när ett holdingbolag har både en passiv och en aktiv verksamhet

text: En fastighetskoncern består av ett moderbolag, Holding AB, som har tio helägda dotterbolag. Dotterbolagen bedriver skattefri bostadsuthyrning. Holding AB tillhandahåller kontinuerligt managementtjänster mot ersättning till fyra av dotterbolagen. Bolaget har även ett bestämmande inflytande över övriga dotterbolag och hjälper dem med bl.a. administration. Holding AB tar dock inte betalt för dessa tjänster. I övrigt bedrivs ingen verksamhet i moderbolaget.

text: Holding AB har bl.a. följande kostnader:

text: Faktura 1 avser revisionsarbete för bolagets årsbokslut och uppgår till 250 000 kr, varav mervärdesskatt 50 000 kr.

text: Faktura 2 avser en tvist och uppgår till 100 000 kr, varav mervärdesskatt 20 000 kr. Tvisten gäller en hyresgäst i en fastighet ägd av dotterbolag A. Holding AB har inte vidarefakturerat kostnaden till dotterbolaget.

text: Faktura 3 avser en kostnad för tjänster i samband med inköp av andelar i ett nytt helägt dotterbolag. Holding AB har slutit ett avtal med dotterbolaget som innebär att Holding AB ska tillhandahålla årliga managementtjänster mot ersättning.

text: Kostnaden för faktura 1 går inte att koppla till en viss verksamhetsdel utan får anses avse den totala verksamheten. Den faktiska användningen är inte känd vid inköpstillfället, i stället får användningen bedömas efter skälig grund. Utgångspunkten för att kunna beräkna en skälighetsbedömd användning bör vara att jämföra antalet dotterbolag där bolaget har ett aktivt ägande med totalt antal dotterbolag. I det här fallet har det inte heller framkommit någon annan fördelningsnyckel som mer exakt kan visa hur revisionsarbetet används i bolagets verksamhet. Det innebär att den avdragsgilla andelen av den ingående skatten kan bestämmas till 20 000 kr (40 % av 50 000 kr, d.v.s. 4/10 x 50 000 kr).

text: Kostnaden för faktura 2 avser ett inköp av en tjänst som direkt används av ett annat bolag i koncernen. Tjänsten har inte tillhandahållits mot ersättning mellan Holding AB och dotterbolag A och Holding AB har inte heller kunnat visa på vilket sätt kostnaden har samband med skattepliktiga utgående transaktioner. Det innebär att avdragsrätt saknas för den ingående skatten i fakturan. Denna bedömning gäller oavsett om holdingbolagets innehav av andelarna i dotterbolag A avser en passiv eller aktiv verksamhet.

text: Kostnaden för faktura 3 avser tjänster i samband med inköp av andelar i ett dotterbolag. Avdragsrätten ska prövas vid inköpstillfället. Holding AB har slutit ett avtal med dotterbolaget som innebär att årliga managementtjänster ska tillhandahållas mot ersättning. Det finns inget som tyder på att detta avtal inte kommer att följas vilket innebär att andelarna i dotterbolaget kommer att ingå i holdingbolagets ekonomiska verksamhet. Bedömningen av om avdragsrätt finns för kostnader i samband med inköpet av andelarna ska även göras med utgångspunkt i avsikten med den verksamhet som ska bedrivas gentemot det inköpta bolaget och inte efter eventuell annan verksamhet som holdingbolaget bedriver. Det innebär att holdingbolaget har full avdragsrätt för ingående skatt på kostnaderna i samband med inköpet av andelarna.

text: Avdragsrätt för ett riskkapitalbolag

text: Riskkapital AB har startat en verksamhet som innebär att bolaget som minoritetsägare ska investera i ägarkapital i lovande företag (intressebolag). Bolaget ska se till att företag med kapitalbrist kan växa med hjälp av det tillförda kapitalet. Riskkapital AB kommer därför att köpa aktier i ett fåtal företag som sedan kommer att säljas inom en femårsperiod. Under tiden aktierna ägs kommer bolaget att tillhandahålla konsulttjänster till företagen. Verksamheten möjliggörs av att bolaget vänder sig till investerare som under femårsperioden vill investera kapital i en bransch med bra tillväxtpotential. Investerarna köper aktier i Riskkapital AB som de innehar tills bolaget efter femårsperioden avvecklas. Enligt bolagets prospekt är målsättningen att investerarna bör kunna förvänta sig en årlig tillväxt på i snitt 10 % av investerat kapital.

text: År 1 har Riskkapital AB kostnader för att genomföra marknadsundersökningar avseende lämplig bransch att investera kapital i och kostnader för redovisning. Inga tjänster har tillhandahållits. Den sammanlagda kostnaden är 750 000 kr varav mervärdesskatt 150 000 kr.

text: År 2 har bolaget administrativa kostnader och kostnader för att köpa aktier i tre företag (sammanlagt 3 500 000 kr varav mervärdesskatt 700 000 kr). Bolaget har även redovisat 80 000 kr i skattepliktig omsättning och 20 000 kr i utgående skatt för de konsulttjänster som tillhandahållits de tre intressebolagen.

text: Enligt Skatteverkets bedömning är bolagets huvudsakliga syfte med riskkapitalverksamheten att under en begränsad tid få en bra tillväxt på det satsade kapitalet, d.v.s. syftet med verksamheten är att värdet på de inköpta aktierna ska öka och att aktieförsäljningen ska ge vinst. Redan när verksamheten startas är således syftet att aktier ska köpas, förädlas under en förutbestämd tid och därefter säljas. Genom att bolaget tillhandahåller konsulttjänster mot betalning till intressebolagen får det anses aktivt delta i förvaltningen av dessa. Riskkapital AB anses därmed bedriva en ekonomisk verksamhet och innehavet av andelarna ingår i den ekonomiska verksamheten.

text: Skatteverket bedömer att Riskkapital AB redan från start bedriver en blandad verksamhet. Den ekonomiska verksamheten består dels av en skattefri del (försäljning av aktier) och dels av en skattepliktig del (tillhandahållande av konsulttjänster). Denna bedömning gäller även då respektive verksamhet är i ett uppstartsskede och ännu inte lett till några omsättningar.

text: Kostnaderna i verksamheten för år 1 och år 2 går inte att koppla till en viss verksamhetsdel utan får anses avse den totala verksamheten. Även de kostnader som har samband med inköpet av aktierna får mot bakgrund av syftet med verksamheten anses vara hänförliga dels till den skattefria och dels till den skattepliktiga verksamheten. Den faktiska användningen av de tjänster som köpts är inte känd vid inköpstillfället, i stället får användningen bedömas efter skälig grund.

text: År 1 saknas omsättningar i båda verksamheterna och år 2 finns omsättningar från enbart den skattpliktiga verksamhetsdelen. En fördelning av gemensamma kostnader efter omsättning som fördelningsnyckel speglar inte resursförbrukningen i bolagets verksamhet, när en del av verksamheten befinner sig i ett uppstartsskede och ännu inte gett upphov till omsättningar. Med hänsyn till bolagets huvudsakliga syfte med verksamheten och de aktuella kostnadernas karaktär anser Skatteverket att en sådan fördelning inte kan anses vara gjord på skälig grund.

text: Utgångspunkten för att kunna beräkna en skälighetsbedömd användning kan i stället vara att jämföra de kostnader som finns med de utgående transaktioner som gjorts. I detta fall har bolaget haft 4 250 000 kr (3 500 000 + 750 000) i kostnader, inkl. mervärdesskatt, och bolaget har tillhandahållit skattepliktiga tjänster till ett värde av 100 000 kr (inkl. mervärdesskatt). Förhållandet mellan kostnaderna och de utgående transaktionerna är 2,35 % (100 000/4 250 000). Endast en liten del av kostnaderna kan således sägas ha använts för beskattade transaktioner. Med beaktande av att det är bolagets huvudsakliga verksamhet att bedriva en skattefri investeringsverksamhet bör en sådan fördelning kunna anses motsvara resursförbrukningen i verksamheten. Den avdragsgilla andelen av den ingående skatten kan därmed bestämmas till 3 525 kr för år 1 (2,35 % av 150 000 kr) och 16 450 kr för år 2 (2,35 % av 700 000 kr). Resterande andel av kostnaderna bör således kunna anses hänförliga till den skattefria delen av bolagets riskkapitalverksamhet. Om bolaget däremot kan visa andra omständigheter eller en annan fördelningsnyckel som mer exakt visar visa hur kostnaderna används i bolagets verksamhet ska dock denna fördelningsnyckel användas.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 435180-10/111

title: Avdrag för utländsk skatt - skatt som tagits ut i strid med skatteavtal

text: Fråga:

text: Avräkning för utländsk skatt medges endast för skatt som tagits ut i enlighet med skatteavtal, se RÅ79 1:47. Får avdrag för utländsk skatt göras för skatt som tagits ut i strid med skatteavtal?

text: Svar:

text: En metod för att undanröja dubbelbeskattning är bestämmelserna om avdrag för utländsk skatt i 16 kap. 18-19 §§ IL. Genom hänvisning till 16 kap. 18-19 §§ IL i

text: 12 kap. 1 §

text: IL och

text: 42 kap. 2 §

text: IL gäller bestämmelserna inte bara i inkomstslaget näringsverksamhet utan även i tjänst och kapital. Från och med 2010 års taxering är avdraget frivilligt.

text: I samband med förslaget att skattefrihet enligt sexmånadersregeln (

text: 3 kap. 9 §

text: IL) inte ska gälla om inkomsten beskattats i verksamhetslandet i strid med gällande skatteavtal föreslog Skatteverket att en motsvarande ändring även skulle göras i

text: 16 kap. 18 §

text: IL.

text: I

text: prop. 2007/08:24 s. 28

text: sägs, ifråga om

text: 16 kap. 18 §

text: IL, följande:

text: "När det gäller denna bestämmelse är det fråga om skatt som rent faktiskt betalats av den skattskyldige. I likhet med vad majoriteten av remissinstanserna anför, anser därför regeringen att någon ändring av

text: 16 kap. 18 §

text: IL inte är nödvändig."

text: Även då utländsk skatt tagits ut i strid med gällande skatteavtal får skatten dras av enligt bestämmelserna i 16 kap. 18-19 §§ IL. Detta gäller både då skatt inte alls får tas ut i det andra landet enligt skatteavtalet och då skatt tagits ut med ett högre belopp/en högre procentsats än vad skatteavtalet ger rätt till.

text: Handledning för internationell beskattning

text: På sidan 365 i handledningen står i sista meningen vid kantrubriken "Avdrag/Avräkning av utländsk skatt" att "Vad som nu sagts gäller givetvis endast för den skatt som källstaten tagit ut i enlighet med bestämmelserna i respektive skatteavtal".

text: Som framgår ovan får avdrag för utländsk skatt göras för skatt som tagits ut i strid med skatteavtal. Det som står på sidan 365 gäller således endast ifråga om avräkning av utländsk skatt.