identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 460649-17/111

status: upphävt

title: Beskattningsland för tjänster och bevisbördans placering, mervärdesskatt

text: Nytt: 2026-01-20

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas, se Skatteverkets ställningstagande 2026-01-20, dnr 8-4446-2026 .

text: Nytt: 2023-06-01

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: För att en tjänst enligt huvudreglerna ska vara omsatt inom landet ska vissa förutsättningar vara uppfyllda. Även om det är Skatteverket som har bevisbördan för att det har förekommit intäkter, vilket kan medföra en skyldighet för säljaren att betala mervärdesskatt, kan bevisbördan för om tjänsten är omsatt inom landet inte odelat läggas på Skatteverket.

text: Säljaren är normalt den ende som kan prestera en utredning om tjänsten är omsatt inom landet eller utomlands. Om Skatteverket har gjort sannolikt att säljaren har omsatt en tjänst är det enligt Skatteverkets uppfattning säljaren som ska visa vilken status köparen har och, om köparen är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap, var köparen är etablerad för att en bedömning ska kunna göras om omsättningen är gjord inom landet eller utomlands. Det förutsätter att säljaren känner till och har uppgifter om köparens identitet.

text: Om köparen av en tjänst enligt huvudreglerna är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap och är etablerad i ett annat land än Sverige är tjänsten omsatt utomlands. Säljaren måste i så fall hämta in uppgifter från köparen som visar att dessa förutsättningar är uppfyllda.

text: Det förhållandet att en säljare förhåller sig passiv och inte undersöker vilken status köparen har medför inte att tjänsten är omsatt utomlands. I en sådan situation får säljaren presumeras ha tillhandahållit tjänsten till någon som inte är en beskattningsbar person. Det innebär att tjänsten är omsatt inom landet.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandena Mervärdesskatt; Bedömning av vem som är näringsidkare i Sverige eller i ett annat land, daterat den 7 december 2009, dnr

text: 131 794135-09/111

text: och Omsättningsland - näringsidkare agerar i denna egenskap; Mervärdesskatt, daterat den 7 december 2009, dnr

text: 131 835162-09/111

text: . Med anledning av att frågor har ställts vad gäller vem som har bevisbördan vid omsättning av tjänster enligt huvudreglerna har Skatteverket i detta ställningstagande utvecklat sin syn.

text: 2 Frågeställning

text: Huvudregeln vid bedömning av beskattningsland för tjänster som tillhandahålls beskattningsbara personer innebär att det är köparens anknytning till ett visst land och inte säljarens anknytning som avgör beskattningslandet. Det betyder att beskattning ska ske i Sverige om köparen är en beskattningsbar person som är etablerad här. Exempel på tjänster som kan omfattas av huvudregeln är konsult- och översättningstjänster.

text: Enligt rättspraxis har Skatteverket bevisbördan för att en säljare har haft intäkter som kan medföra en skyldighet att betala mervärdesskatt. Vid omsättning av tjänster är det en förutsättning för skattskyldighet att omsättningen är gjord inom landet.

text: Frågan är om det är Skatteverket som ska visa att en tjänst enligt huvudregeln är omsatt inom landet. Frågan i det här ställningstagandet gäller bevisbördans placering i det ordinära beskattningsförfarandet, d.v.s. inte vid efterbeskattning.

text: I ställningstagandet förutsätts att säljarna är beskattningsbara personer och bara är etablerade i Sverige. De omfattas inte av skattebefrielse. Köparna förutsätts i ställningstagandet vara etablerade i bara ett land.

text: 131 794135-09/111

text: 131 835162-09/111

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Mervärdesskatt

text: 3.1.1 Bestämmelser

text: Skattskyldighet

text: Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap, i den utsträckning den beskattningsbara personen inte är befriad från skatt på omsättningen (

text: 1 kap. 1 § första stycket 1 i mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML, jämför artikel 2.1

text: a

text: och

text: c

text: i rådets direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Med beskattningsbar person avses den som, oavsett på vilken plats, självständigt bedriver en ekonomisk verksamhet, oberoende av dess syfte eller resultat (

text: 4 kap. 1 §

text: ML, jämför artikel 9 i mervärdesskattedirektivet).

text: Beskattningsland

text: I 2-18 §§ och 9 b kap. 4 § första stycket ML finns bestämmelser om i vilka fall en omsättning ska anses som en omsättning inom landet. All annan omsättning anses som omsättning utomlands (

text: 5 kap. 1 § första stycket

text: ML).

text: Vid tillämpningen av 5-19 §§ ska en beskattningsbar person som även bedriver verksamhet som inte innefattar sådan omsättning som anges i 2 kap. eller som inte är ekonomisk enligt 4 kap. anses vara en beskattningsbar person för alla tjänster som denne förvärvar. En juridisk person som inte är en beskattningsbar person men som är registrerad till mervärdesskatt eller som skulle ha varit en beskattningsbar person om inte 4 kap. 8 § varit tillämplig, anses också vara en beskattningsbar person (

text: 5 kap. 4 §

text: ML, jämför artikel 43 i mervärdesskattedirektivet).

text: Huvudregler

text: För att den inre marknaden för tjänster ska fungera väl bör platsen för beskattning av tillhandahållande av tjänster i princip vara den plats där konsumtionen faktiskt sker (andra och tredje skälen till

text: rådets direktiv 2008/8/EG

text: om ändring av mervärdesskattedirektivet).

text: En tjänst som tillhandahålls en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap är omsatt inom landet, om den beskattningsbara personen antingen har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller har ett fast etableringsställe här och tjänsten tillhandahålls detta. Om den beskattningsbara personen varken här eller utomlands har ett sådant säte eller fast etableringsställe är tjänsten omsatt inom landet, om den beskattningsbara personen är bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige (

text: 5 kap. 5 §

text: ML, jämför artikel 44 i mervärdesskattedirektivet).

text: En tjänst som tillhandahålls någon som inte är en beskattningsbar person är omsatt inom landet, om den som tillhandahåller tjänsten antingen har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller har ett fast etableringsställe här från vilket tjänsten tillhandahålls. Om den som tillhandahåller tjänsten varken här eller utomlands har ett sådant säte eller fast etableringsställe är tjänsten omsatt inom landet, om denne är bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige (

text: 5 kap. 6 § första stycket

text: ML, jämför artikel 45 i mervärdesskattedirektivet).

text: Undantag från huvudregeln i

text: 5 kap. 6 §

text: ML

text: Tjänster som tillhandahålls av rådgivare, ingenjörer, konsultbyråer, jurister, revisorer och andra liknande tjänster samt databehandling och tillhandahållande av information (den s.k. katalogen) är omsatta utomlands om köparen är etablerad utanför EU. Dessa tjänster är dock omsatta inom landet om de faktiskt används och utnyttjas i Sverige (

text: 5 kap. 17 §

text: ML, jämför artikel 59 i mervärdesskattedirektivet).

text: Köparens status

text: Såvida en tillhandahållare inte har uppgifter som motsäger det får tillhandahållaren betrakta en i gemenskapen etablerad köpare som en beskattningsbar person

text: om köparen har meddelat sitt registreringsnummer för mervärdesskatt till honom och tillhandahållaren i enlighet med

text: artikel 31 i rådets förordning (EG) nr 904/2010 av den 7 oktober 2010

text: om administrativt samarbete och kampen mot mervärdesskattebedrägeri införskaffar en bekräftelse av såväl detta registreringsnummer som tillhörande namn och adress eller

text: om köparen ännu inte har erhållit något registreringsnummer för mervärdesskatt men meddelar tillhandahållaren att han har ansökt om det och tillhandahållaren införskaffar annan bevisning som visar att köparen är en beskattningsbar person eller en icke beskattningsbar juridisk person som är skyldig att registrera sig för mervärdesskatt (artikel 18.1 a och b i rådets genomförandeförordning [EU] nr 282/2011).

text: Såvida en tillhandahållare inte har uppgifter som motsäger det får tillhandahållaren betrakta en köpare som är etablerad i gemenskapen som en icke beskattningsbar person om han kan visa att köparen inte har meddelat honom sitt individuella registreringsnummer för mervärdesskatt (artikel 18.2 i rådets genomförandeförordning [EU] nr 282).

text: Såvida en tillhandahållare inte har uppgifter som motsäger det får tillhandahållaren betrakta en köpare som är etablerad utanför gemenskapen som en beskattningsbar person:

text: om han från köparen införskaffar ett intyg som utfärdats av köparens behöriga skattemyndigheter som bekräftelse på att köparen bedriver ekonomisk verksamhet, för att möjliggöra för denne att få återbetalning av mervärdesskatt eller

text: om köparen inte innehar ett sådant intyg, om tillhandahållaren har det registreringsnummer för mervärdesskatt eller ett liknande nummer som tilldelats köparen av etableringsstaten och som används för att identifiera företag eller någon annan form av bevisning som visar att köparen är en beskattningsbar person och om tillhandahållaren på en rimlig kontrollnivå med hjälp av normala kommersiella säkerhetsförfaranden, såsom sådana avseende identitets- eller betalningskontroll, bekräftar riktigheten av uppgifterna som lämnats av köparen (artikel 18.3 a och b i rådets genomförandeförordning [EU] nr 282/2011).

text: I vilken egenskap köparen agerar

text: Vid tillämpningen av reglerna om platsen för tillhandahållande av tjänster i artiklarna 44 och 45 i mervärdesskattedirektivet ska en beskattningsbar person, eller en icke beskattningsbar juridisk person som anses vara en beskattningsbar person, som mottar tjänster uteslutande för privat bruk, inbegripet hans personals privata bruk, anses som en icke beskattningsbar person. Såvida han inte har uppgifter som motsäger det, såsom uppgifter om de tillhandahållna tjänsternas art, får tillhandahållaren anse att tjänsterna är avsedda för köparens rörelse om köparen har meddelat sitt individuella registreringsnummer för mervärdesskatt för den transaktionen. Om en och samma tjänst är avsedd för både privat bruk, inbegripet köparens personals privata bruk, och för hans rörelse ska tillhandahållandet av denna tjänst uteslutande omfattas av artikel 44 i mervärdesskattedirektivet förutsatt att det inte förekommer något missbruk (artikel 19 i rådets genomförandeförordning [EU] nr 282/2011).

text: Var köparen är etablerad

text: Om tjänster som tillhandahålls en beskattningsbar person, eller en icke beskattningsbar juridisk person som anses vara en beskattningsbar person, omfattas av artikel 44 i mervärdesskattedirektiv och om den beskattningsbara personen endast är etablerad i ett land eller, i avsaknad av ett säte för den ekonomiska verksamheten eller ett fast etableringsställe, han är bosatt och stadigvarande vistas endast i ett land, ska tillhandahållandet av tjänsterna beskattas i det landet. Tillhandahållaren ska fastställa den platsen på grundval av uppgifter från köparen samt bekräfta dessa uppgifter med hjälp av normala kommersiella säkerhetsförfaranden, såsom sådana avseende identitets- eller betalningskontroll. Uppgifterna kan innefatta det registreringsnummer för mervärdesskatt som tilldelats köparen av den medlemsstat där han är etablerad (artikel 20 i rådets genomförandeförordning [EU] nr 282/2011).

text: Allmänt om genomförandeförordningen

text: Målet med genomförandeförordningen är att säkerställa en enhetlig tillämpning genom att fastställa tillämpningsföreskrifter för mervärdesskattedirektivet.

text: För att kunna avgöra om köparen har status som en beskattningsbar person är det nödvändigt att fastslå vilken bevisning som bör krävas att tillhandahållaren införskaffar från köparen. Det bör vara tillräckligt att köparen meddelar sitt registreringsnummer för mervärdesskatt för att fastställa att köparen agerar i egenskap av beskattningsbar person om inte tillhandahållaren har uppgifter som motsäger detta (fjärde, artonde och nittonde skälen till i rådets genomförandeförordning [EU] nr 282/2011).

text: 3.1.2 Förarbeten

text: Av förarbetena framgår att avgörande för vilken av de två huvudreglerna som är tillämplig är om tjänsten tillhandahålls en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap eller någon som inte är en beskattningsbar person. I praktiken kommer den centrala frågan att vara hur säljaren av tjänsten ska avgöra om förvärvaren är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap eller inte och därigenom vilken huvudregel som är tillämplig. Om säljaren inte med säkerhet kan identifiera förvärvaren av tjänsten som en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap bör han tillämpa förslagets

text: 5 kap. 6 §

text: ML (

text: prop. 2009/10:15, s. 94

text: 3.1.3 Rättspraxis

text: En effektiv uttagsbeskattning avseende en tillgång som väl lämpar sig för privat användning kan inte upprätthållas om bevisbördan odelat läggs på Skatteverket. Den skattskyldige är normalt den ende som kan prestera en utredning om i vilken omfattning användning har skett i rörelsen. Om Skatteverket har visat att privat användning har varit möjlig bör det ankomma på den skattskyldige att förebringa den utredning som behövs för att ställning ska kunna tas i uttagsbeskattningsfrågan. Högsta förvaltningsdomstolen hänvisade till

text: RÅ 2001 ref. 22

text: RÅ 2008 ref. 72

text: Kammarrätten i Göteborg har uttalat att det följer direkt av tillämpliga bestämmelser i tillämpningsförordningen att ett svenskt bolag, som har tillhandahållit konsulttjänster till en utländsk köpare med etableringar både i Sverige och utomlands, har att visa att förutsättningarna är uppfyllda för att de tillhandahållna tjänsterna ska anses omsatta utomlands. Om bolaget inte kan visa att dessa förutsättningar är uppfyllda följer det av de nya omsättningslandsreglernas systematik att Skatteverket har att göra sannolikt att köparen har en sådan anknytning till Sverige som medför att tjänsterna ska anses omsatta inom landet (KRNG 2014-10-01, mål nr 8893-8896-12).

text: Vid tolkningen av en unionsbestämmelse ska inte bara lydelsen beaktas, utan också sammanhanget och de mål som eftersträvas med de föreskrifter som bestämmelsen ingår i (

text: , Kommissionen mot Tyskland, punkten 43).

text: 3.1.4 Internationella riktlinjer

text: När det gäller konsumtionsskatt ska internationell handel med tjänster och immateriella tillgångar beskattas på den plats (jurisdiktion) där konsumtionen sker. Vid internationell handel med tjänster eller immateriella tillgångar mellan företag är det den plats där köparen är etablerad som har beskattningsrätten. Köparens identitet bestäms normalt med hänvisning till affärsavtalet. Affärsavtalet hjälper leverantören, kunden och skattemyndigheten att identifiera tjänstens art och parternas identitet. När försäljning sker mellan separata juridiska personer med endast en etablering kommer också köparens etablering vara känd när kundens identitet är bestämd (Recommendations of the OECD, International VAT/GST Guidelines 3.1. and 3.2).

text: 3.2 Övriga skyldigheter

text: Uppgiftsskyldighet

text: Den som är uppgiftsskyldig enligt 15-35 kap. ska i skälig omfattning genom räkenskaper, anteckningar eller annan lämplig dokumentation se till att det finns underlag för att fullgöra uppgiftsskyldigheten samt för kontroll av uppgiftsskyldigheten och beskattningen (

text: 39 kap. 3 § skatteförfarandelagen

text: [2011:1244], SFL).

text: Den som är skattskyldig enligt ML ska lämna en mervärdesskattedeklaration. Den som ska registreras för mervärdesskatt enligt 7 kap. 1 § första stycket 4, 5 och 6 ML ska också lämna en mervärdesskattedeklaration. Det gäller bl.a. den som utan att omfattas av

text: 19 kap. 1 §

text: ML har rätt till återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 9, 11, 11 b-13 §§ ML (26 kap. 2 § 2, 3 och 5 SFL).

text: Den som är registrerad eller skyldig att anmäla sig för registrering för mervärdesskatt ska lämna en periodisk sammanställning över omsättning av en tjänst som är skattepliktig i det EU-land där tjänsten är omsatt om förvärvaren av tjänsten är skattskyldig för förvärvet i det landet enligt artikel 196 i mervärdesskattedirektivet (

text: 35 kap. 2 § första stycket 2

text: SFL).

text: Faktureringsskyldighet

text: Varje beskattningsbar person ska säkerställa att faktura utfärdas av den beskattningsbara personen själv eller i dennes namn och för dennes räkning av köparen eller en tredje person för omsättning av varor eller tjänster som görs till en annan beskattningsbar person eller till en juridisk person som inte är en beskattningsbar person (

text: 11 kap. 1 § första stycket

text: ML, jämför artikel 220.1 i mervärdesskattedirektivet). En faktura ska bl.a. innehålla köparens namn och adress (

text: 11 kap. 8 § 5

text: ML, jämför artikel 226.5 i mervärdesskattedirektivet ).

text: Bestämmelserna om fakturering i

text: 11 kap.

text: ML ska som huvudregel tillämpas på omsättningar av tjänster inom landet. Bestämmelserna ska också tillämpas för omsättningar av tjänster som har gjorts i ett annat EU-land när säljaren är etablerad i Sverige men inte i det EU-land där omsättningen anses ha gjorts och köparen är skyldig att betala mervärdesskatten. Dessutom ska bestämmelserna tillämpas på omsättningar utanför EU när säljaren är etablerad i Sverige om inte tillhandahållandet görs från ett fast etableringsställe i ett annat land (11 kap. 12–14 §§ ML, jämför

text: artikel 219

text: a i mervärdesskattedirektivet).

text: Bokföringsskyldighet

text: En juridisk person är bokföringsskyldig om inte annat anges i

text: 2 kap.

text: 5 §§

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: , BFL (

text: 2 kap. 1 §

text: BFL). En fysisk person är bl.a. bokföringsskyldig om personen bedriver näringsverksamhet (

text: 2 kap. 6 §

text: BFL). Bokföringsskyldigheten innebär bl.a. att affärshändelserna ska bokföras och att det för varje affärshändelse ska finnas en verifikation (5 kap. 1 och 6 §§ BFL). Verifikationen ska bl.a. innefatta uppgift om vilken motpart den berör (

text: 5 kap. 7 §

text: BFL). Möjligheterna för ett företag att i sina verifikationer utelämna uppgiften om t.ex. motpart gäller endast om det är förenat med svårigheter att låta denna uppgift ingå i verifikationen och om det är förenligt med god redovisningssed (

text: 5 kap. 8 §

text: BFL).

text: 4 Bedömning

text: Syftet med bestämmelserna om beskattningsland för tjänster är att beskattning ska ske i det land där konsumtionen av tjänsten faktiskt sker. För att underlätta för företagen och minska deras administrativa börda har två huvudregler införts. Tjänster som tillhandahålls beskattningsbara personer ska beskattas i det land där köparen är etablerad. Tjänster som tillhandahålls någon som inte är en beskattningsbar person ska däremot beskattas i det land där säljaren är etablerad. Dessa huvudregler är inte tillämpliga om något av de specifika undantagen i 5 kap. 5-19 §§ ML gäller i stället.

text: Såväl syftet som innebörden av dessa bestämmelser är att omsättning av tjänster alltid ska vara föremål för beskattning – antingen i det land köparen är etablerad eller i det land säljaren är etablerad.

text: 4.1 Vad som ska bevisas

text: En grundläggande förutsättning för att mervärdesskatt ska tas ut vid försäljning av en tjänst är att tjänsten är omsatt inom landet.

text: Vilken av de två huvudreglerna som är tillämplig beror på köparens status. Den ena huvudregeln behandlar köpare som är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap och den andra huvudregeln behandlar köpare som inte är en beskattningsbar person eller en beskattningsbar person som inte agerar i denna egenskap.

text: Följande förutsättningar ska vara uppfyllda för att en tjänst enligt huvudreglerna ska anses omsatt inom landet.

text: Köparen är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap

text: Köparen har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller ett fast etableringsställe här och tjänsten ska tillhandahållas detta.

text: Om köparen saknar sådant säte eller etableringsställe i Sverige eller utomlands är tjänsten omsatt inom landet om köparen är bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige.

text: Köparen är inte en beskattningsbar person eller en beskattningsbar person som inte agerar i denna egenskap

text: Säljaren har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller ett fast etableringsställe här från vilket tjänsten tillhandahålls.

text: Om säljaren saknar sådant säte eller etableringsställe är tjänsten omsatt inom landet om säljaren är bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige.

text: Det som ska bevisas är köparens status och, om köparen är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap, var köparen är etablerad för att en bedömning ska kunna göras om omsättningen är gjord inom landet eller utomlands.

text: Även om förutsättningarna är uppfyllda för att en tjänst ska anses omsatt inom landet enligt huvudreglerna kan omsättningen vara gjord utomlands. Så är exempelvis fallet om köparen inte är en beskattningsbar person, är etablerad utanför EU och tjänsten omfattas av den s.k. katalogen som t.ex. konsult- och översättningstjänster. Det förutsätter att tjänsterna inte faktiskt används eller utnyttjas i Sverige.

text: 4.2 Vem som ska bevisa

text: Om det inte framgår av författningarna vem som har bevisbördan för ett visst rättsfaktum så gäller enligt rättspraxis att den som har lättast att prestera bevisning också ska ta på sig det ansvaret. Det innebär i det ordinarie beskattningsförfarandet att om Skatteverket påstår att den enskilde ska beskattas för en inkomst måste verket bevisa att den enskilde har haft den specifika inkomsten.

text: Skatteverket har således bevisbördan för att en säljare har haft intäkter, vilket kan medföra en skyldighet att betala mervärdesskatt, medan säljaren har bevisbördan för export och undantag från huvudregler.

text: Bedömningen av om en tjänst enligt huvudreglerna är omsatt inom landet är beroende av att vissa förutsättningar är uppfyllda. Det framgår varken av ML eller av mervärdesskattedirektivet vem – säljaren eller Skatteverket - som ska visa om en tjänst enligt huvudreglerna är omsatt inom landet eller utomlands. Även om det är Skatteverket som har bevisbördan för att det har förekommit intäkter, vilket kan medföra en skyldighet för säljaren att betala mervärdesskatt, kan bevisbördan inte odelat läggas på Skatteverket.

text: Säljaren är normalt den ende som kan prestera en utredning om en tjänst enligt huvudreglerna är omsatt inom landet eller utomlands. Om Skatteverket har gjort sannolikt att säljaren har omsatt en tjänst anser Skatteverket att det är säljaren som ska visa vilken status köparen har och, om köparen är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap, var köparen är etablerad för att en bedömning ska kunna göras om omsättningen är gjord inom landet eller utomlands. Det förutsätter att säljaren känner till och har uppgifter om köparens identitet.

text: Skatteförfarandelagen

text: ställer höga krav på en säljare vad gäller vilka uppgifter som ska lämnas till Skatteverket och vilket underlag en säljare ska ha för att kunna fullgöra sin uppgiftsskyldighet. För att kunna lämna korrekta uppgifter i en mervärdesskattedeklaration måste säljaren veta om tjänsterna är omsatta inom landet, i ett annat EU-land eller utanför EU. För att kunna lämna uppgifter i en periodisk sammanställning behöver säljaren även ha uppgifter om köparens registreringsnummer till mervärdesskatt. Uppgifterna i den periodiska sammanställningen ger skattemyndigheten i det land köparen är etablerad möjlighet att säkerställa att skatten redovisas i det landet. Det överensstämmer med syftet med bestämmelserna att beskattning ska ske i det land köparen är etablerad om denne är en beskattningsbar person.

text: I

text: mervärdesskattelagen

text: ställs krav på en säljare vad gäller skyldigheten att utfärda en faktura och vilka uppgifter den ska innehålla. Det innebär t.ex. att säljaren är ansvarig för att en faktura utfärdas om köparen är en beskattningsbar person i ett annat EU-land och tjänsten omfattas av huvudregeln. Den fakturan ska bl.a. innehålla uppgift om köparens registreringsnummer till mervärdesskatt, namn och adress. Detsamma gäller om omsättningen av tjänsten är gjord utanför EU.

text: Den som är bokföringsskyldig ska också löpande bokföra affärshändelserna i verksamheten och för varje affärshändelse ska det som huvudregel finnas en verifikation som innehåller uppgift om vem som är säljarens motpart.

text: I genomförandeförordningen finns även tillämpningsföreskrifter som anger vilken bevisning säljaren kan behöva för att bedöma köparens status, vem som ska införskaffa denna bevisning och vem som ska fastställa köparens etablering (artiklarna 18.1, 18.2, 18.3 och 20 i rådets genomförandeförordning 282/2011).

text: 4.2.1 Bevisbördan när köparen är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap

text: Om köparen är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap och som är etablerad utomlands är tjänsten omsatt utomlands. Beskattningen av tjänsten ska då ske i det land köparen är etablerad. Säljaren måste i så fall hämta in uppgifter från köparen som visar att dessa förutsättningar är uppfyllda. Säljaren ska vidta åtgärder för att få dessa uppgifter bekräftade.

text: Säljaren har tillgång till köparens registreringsnummer till mervärdesskatt

text: Köparens registreringsnummer till mervärdesskatt i det land köparen är etablerad är vanligtvis tillräckligt för att visa att köparen är en beskattningsbar person som har agerat i denna egenskap och som är etablerad i det landet. Det gäller under förutsättning att det inte finns omständigheter som säljaren haft kännedom om som talar emot uppgiften och som gör att säljaren inte kan anses vara i god tro.

text: Säljaren har inte tillgång till köparens registreringsnummer till mervärdesskatt

text: Det kan finnas situationer när köparen saknar ett registreringsnummer till mervärdesskatt. Så kan vara fallet när köparen har ansökt om registrering till mervärdesskatt men ännu inte fått något registreringsnummer eller om köparen omfattas av skattebefrielse för företag med låg omsättning.

text: Om säljaren inte har tillgång till köparens registreringsnummer till mervärdesskatt kan säljaren med andra uppgifter visa att köparen är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap och som är etablerad utomlands. För att uppfylla syftet med bestämmelserna ska dessa uppgifter även innehålla information om köparens identitet.

text: Ett identifieringsnummer som köparen har tilldelats av den skattemyndighet i det land köparen är etablerad och som används för att identifiera företag kan visa köparens identitet och i vilket land köparen är etablerad. Avtalet mellan säljaren och köparen kan också innehålla uppgifter om köparens identitet och i vilket land köparen är etablerad. Detsamma gäller när fakturan ska innehålla uppgift om köparens registreringsnummer till mervärdesskatt, namn och adress. Även om fakturan inte omfattas av ML:s faktureringsregler innehåller den som huvudregel alltid uppgift om åtminstone köparens namn, mot bakgrund av BFL:s krav på vilka uppgifter en verifikation ska innehålla.

text: Utöver dessa handlingar ska det finnas en handling med uppgift om att köparen är en beskattningsbar person. Det kan t.ex. göras med ett intyg som utfärdats av skattemyndigheten i det land köparen är etablerad som bekräftar att köparen självständigt bedriver en ekonomisk verksamhet.

text: Om säljaren inte har tillgång till sådana handlingar som nämnts ovan kan det finnas andra handlingar som visar att köparen är en beskattningsbar person och köparens identitet. Ett exempel kan vara att det framgår av köparens webbplats att köparen fortlöpande tillhandahåller varor eller tjänster mot ersättning och uppgift om vem köparen är. Handlingar som visar att köparen är etablerad utomlands kan t.ex. vara köparens faktureringsadress, köparens webbplats, IP-adressen för den anordning som köparen använder, bankuppgifter, ett mobilt landsnummer (MCC) för den internationella identitet för mobilabonnent (IMSI) som lagras på det SIM-kort köparen använder och ett intyg i vilket en tredje part som är inblandad i transaktionen intygar att köparen är en beskattningsbar person. En bedömning av vilket bevisvärde dessa uppgifter har måste göras i det enskilda fallet.

text: Säljaren ska därutöver visa att köparen har agerat i egenskap av beskattningsbar person, d.v.s. att förvärvet inte har gjorts för privat bruk. Om tjänstens art är sådan att den vanligtvis tillhandahålls beskattningsbara personer får säljaren anses ha visat att köparen har agerat i egenskap av beskattningsbar person. Det gäller under förutsättning att det inte finns omständigheter som säljaren haft kännedom om som talar emot bedömningen och som gör att säljaren inte kan anses vara i god tro. Om tjänstens art är sådan att den normalt tillhandahålls någon som inte är en beskattningsbar person ska säljaren begära att köparen särskilt intygar att han gör förvärvet i egenskap av beskattningsbar person.

text: 4.2.2 Bevisbördan när köparen inte är en beskattningsbar person

text: En säljare som inte med säkerhet kan fastställa om köparen är en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap får betrakta köparen som en icke beskattningsbar person. Det innebär att säljaren alltid har en möjlighet att fastställa köparens status även om säljaren inte har tillräckligt med uppgifter. Bestämmelserna i genomförandeförordningen har tagits fram i syfte att underlätta för säljaren i en sådan situation.

text: En tjänst som omfattas av den s.k. katalogen som t.ex. en konsult- eller översättningstjänst och som tillhandahålls någon som inte är en beskattningsbar person kan emellertid vara omsatt utomlands om undantaget från huvudregeln är tillämpligt. För att så ska vara fallet krävs det att köparen är etablerad utanför EU. Det är säljaren som ska visa att undantaget är tillämpligt. Undantaget är dock inte tillämpligt om tjänsterna faktiskt används eller utnyttjas i Sverige.

text: Uppgifter som visar att köparen är etablerad utanför EU är t.ex. köparens faktureringsadress, IP-adressen för den anordning som köparen använder, bankuppgifter och ett mobilt landsnummer (MCC) för den internationella identitet för mobilabonnent (IMSI) som lagras på det SIM-kort köparen använder. En bedömning av vilket bevisvärde dessa uppgifter har måste göras i det enskilda fallet.

text: Om säljaren inte kan göra sannolikt att köparen är etablerad i ett land utanför EU är undantaget från huvudregeln inte tillämpligt. Tjänsten är i så fall omsatt inom landet enligt huvudregeln eftersom säljaren har sätet för sin ekonomiska verksamhet här i landet.

text: 4.3 Exempel

text: Nedan ges några exempel som behandlar hur säljaren kan bedöma köparens status och var köparen är etablerad.

text: Exempel 1

text: En säljare har utarbetat en marknadsplan som riktar sig till företag inom hotellbranschen. Säljaren har tillhandahållit marknadsplanen till Hotel Anson XY Inc och skickat den till köparens adress i USA. Säljaren har även kontrollerat att köparen har en webbplats där det framgår att en hotellrörelse bedrivs. Betalning har skett i förskott via banköverföring.

text: Tjänstens art tyder på att köparen är en beskattningsbar person som har agerat i denna egenskap. Det är också möjligt att identifiera köparen genom köparens namn, adress och webbplats. Adressen och webbplatsen visar också att köparen är etablerad utomlands. Det innebär att säljaren har visat att köparen är en beskattningsbar person som har agerat i denna egenskap och som är etablerad utomlands. Tjänsten är omsatt utomlands.

text: Exempel 2

text: Ett företag äger en elektronisk plattform där säljare av tjänster får kontakt med intresserade köpare som kan vara privatpersoner eller företag. Säljare och köpare registrerar varsitt användarnamn (alias) som blir deras identitet på plattformen och som innebär att de är anonyma för varandra. En säljare ingår avtal med en köpare att tillhandhålla översättningstjänster mot ersättning. Köparen betalar till plattformsföretaget som behåller sin avgift och därefter betalar ut resterande belopp till säljaren. Plattformsföretaget lämnar inte ut några uppgifter till säljaren om köparen som t.ex. namn eller det land som köparen är etablerad i.

text: Eftersom säljaren inte har några uppgifter som visar att köparen är en beskattningsbar person som har agerat i denna egenskap får det presumeras att säljaren har tillhandahållit tjänsten till någon som inte är en beskattningsbar person. Tjänsten är omsatt inom landet eftersom säljaren inte kan visa att köparen är en icke beskattningsbar person i ett land utanför EU.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 461274-19/111

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Bedömningen om en utländsk stiftelse eller en liknande företeelse motsvarar en svensk stiftelse ska ske vid varje beskattningstidpunkt

org: skv

text: Nytt: 2022-06-21

type: stycke

text: OBS! Frågan är prövad genom en dom i Högsta förvaltningsdomstolen. Se rättsfallskommentaren till HFD:s dom 2021-12-13, mål nr 4004-21, dnr.

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Utländska stiftelser och liknande företeelser kan komma att omfattas av

text: inkomstskattelagens

text: regler för stiftelser om de i tillräcklig utsträckning motsvarar svenska stiftelser. En jämförelsebedömning ska göras vid varje beskattningstidpunkt för sig. Jämförelsen görs mot de civilrättsliga krav som ställs på en svensk stiftelse.

text: En svensk stiftelse bildas inte ifall det redan från början är klart att förordnandet inte kan verkställas. Stiftelseförordnandet har i sådana fall ursprunglig brist. Begreppet ursprunglig brist aktualiseras när en svensk stiftelse bildas men är inte relevant om en utländsk stiftelse eller en liknande företeelse vid en viss beskattningstidpunkt motsvarar en svensk stiftelse.

text: 2 Frågeställning

text: En utbetalning från en utländsk rättsfigur som en utländsk stiftelse, en trust eller en annan stiftelseliknande företeelse kan komma att beskattas som periodiskt understöd hos mottagaren om företeelsen bedöms vara en utländsk motsvarighet till en svensk stiftelse som ska betala understöd till viss familj eller till bestämda personer.

text: För att en svensk stiftelse ska bildas krävs att

text: stiftelselagens

text: villkor uppfylls. Ifall det redan från början är klart att det finns sådana brister i ett stiftelseförordnande att grundläggande krav i

text: stiftelselagen

text: inte kan uppfyllas så bildas ingen svensk stiftelse. Förordnandet har då ursprunglig brist.

text: Frågan är vid vilken tidpunkt bedömningen om en utländsk stiftelse eller en liknande företeelse motsvarar en svensk stiftelse ska göras och om begreppet ursprunglig brist är relevant för bedömningen.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Skatteverket ska för varje beskattningsår besluta om slutlig skatt enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, på grundval av uppgifter som bl.a. har lämnats i en inkomstdeklaration och vad som i övrigt har kommit fram vid utredning och kontroll (

text: 56 kap. 2 § skatteförfarandelagen

text: De termer och uttryck som används i

text: inkomstskattelagen

text: omfattar också motsvarande utländska företeelser om det inte anges eller framgår av sammanhanget att bara svenska företeelser avses (

text: 2 kap. 2 §

text: IL). Vad som ska bedömas är om något enligt den utländska rätten är sådant att den aktuella företeelsen skulle kunna anses falla in under den svenska termen, såsom den används i

text: inkomstskattelagen

text: . Det är inte möjligt att ange hur nära den utländska företeelsen ska överensstämma med den svenska för att anses motsvara denna utan att detta måste bli beroende av vilken slags företeelse och vilken regel det är fråga om (

text: prop. 1999/2000:2

text: del 1 s. 519). Någon absolut identitet krävs inte utan det får i det enskilda fallet avgöras om likheterna är så stora att den utländska företeelsen kan anses motsvara det som avses med den svenska termen (a. prop. del 2 s. 22). Av praxis framgår att det vid bedömningen om en viss utländsk företeelse ska anses motsvara en svensk har stor vikt lagts vid om den utländska företeelsen vid en civilrättslig jämförelse kan anses motsvara den svenska företeelse som är i fråga (

text: RÅ 2009 ref. 100

text: och

text: HFD 2016 ref. 22

text: Periodiska understöd räknas som inkomster i inkomstslaget tjänst (10 kap. 1 och 2 §§ IL). Som periodiskt understöd behandlas varje utbetalning eller förmån från stiftelser vars stadgar föreskriver att stiftelsens inkomster för all framtid eller viss tid ska betalas ut till en viss familj, vissa familjer eller till bestämda personer (

text: 10 kap. 6 §

text: IL).

text: En svensk stiftelse bildas genom att egendom enligt förordnande av en eller flera stiftare avskiljs för att varaktigt förvaltas som en självständig förmögenhet för ett bestämt ändamål (

text: 1 kap. 2 § stiftelselagen

text: [1994:1220]). Stiftelseegendomen som har avskilts från stiftarens äganderätt är skyddad mot stiftarens borgenärer (

text: prop. 1993/94:9 s. 51

text: Det är ett grundläggande villkor att ändamålet kan godtas och verkställas med den anslagna egendomen. I annat fall betraktas förordnandet som ogiltigt p.g.a. ursprunglig brist, t.ex. om omständigheterna är att stiftaren är ensam förmånstagare eller om det ursprungliga stiftelsekapitalet är för litet för att främja ändamålet. Förordnandet saknar då i sin helhet rättsverkan och någon svensk stiftelsebildning kommer inte till stånd eftersom ett grundläggande villkor enligt

text: stiftelselagen

text: inte är uppfyllt (

text: prop. 1993/94:9 s. 41

text: f och 105f).

text: Högsta förvaltningsdomstolen, HFD, fann att CC efter att ha anslagit medel till en liechtensteinsk stiftelse förbehållit sig rätten att fritt förfoga över kapitalet och dess avkastning under sin livstid. I och med CC:s död blev AA förmånstagare på samma villkor. Förmånstagarnas rätt att disponera över egendomen har således varit kontinuerlig och oinskränkt. Mot bakgrund av det anförda kan det varken vid överföringen av egendomen eller därefter anses ha uppkommit en sådan självständig förmögenhetsbildning som motsvarar en svensk stiftelse (

text: HFD 2017-10

text: -13, mål nr

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Tidpunkt för jämförelsebedömningen

text: Skatteverket fattar för varje beskattningsår beslut om slutlig skatt. För att fastställa korrekt skatt och säkerställa rätt skattesubjekt och skatteobjekt ska bedömningen om en utländsk stiftelse eller en liknande företeelse motsvarar en svensk stiftelse ske vid varje aktuell beskattningstidpunkt (skattepliktig händelse) under beskattningsåret, t.ex. vid en utbetalning från en trust. Praxis ger stöd för att denna bedömning ska ske löpande (

text: HFD 2017-10

text: -13, mål nr

text: Det som avgör om en existerande utländsk stiftelse eller en liknande företeelse motsvarar en svensk stiftelse är om den uppfyller villkoren enligt

text: stiftelselagen

text: vid själva beskattningstidpunkten. Ifall ett grundläggande villkor vid en beskattningstidpunkt inte är uppfyllt så kan företeelsen vid detta tillfälle inte jämställas med en svensk stiftelse. Vid en senare beskattningstidpunkt kan omständigheterna ha förändrats så att den motsvarar de krav som följer av

text: stiftelselagen

text: . Detta medför att en utländsk stiftelse eller en liknande företeelse vid olika beskattningstidpunkter även under samma beskattningsår kan komma att såväl motsvara en svensk stiftelse som att inte motsvara en svensk stiftelse vid tillämpning av

text: inkomstskattelagen

text: En nödvändig utgångspunkt för en jämförelsebedömning är att den utländska stiftelsen eller den liknande företeelsen faktiskt existerar vid beskattningstidpunkten enligt den utländska rättsordningen i den stat där den hör hemma. Inför bedömningen ska företeelsen klarläggas med hänsyn till den aktuella utländska rätten och gällande handlingar, t.ex. stadgar och bistadgar. Dessutom ska de faktiska omständigheter som råder vid varje beskattningstidpunkt och som har betydelse för jämförelsebedömningen beaktas, t.ex. stiftelseförmögenhetens storlek och om stiftaren lever. I de fall då stiftaren har förbehållit sig rätten att själv tillgodogöra sig stiftelseförmögenheten så motsvarar företeelsen inte en svensk stiftelse så länge förbehållet gäller. När stiftaren avlider upphör förbehållet och det hindrar då inte längre att företeelsen motsvarar en svensk familjestiftelse.

text: 4.2 Begreppet ursprunglig brist

text: Det svenska civilrättsliga begreppet ursprunglig brist aktualiseras bara då en svensk stiftelse ska bildas. Vid bildningstillfället krävs att

text: stiftelselagens

text: grundläggande villkor är uppfyllda. I annat fall föreligger så kallad ursprunglig brist med följden att en svensk stiftelse inte bildas. Att en utländsk stiftelse eller en liknande företeelse vid sin bildningstidpunkt inte motsvarar en svensk stiftelse hindrar inte att den vid en senare beskattningstidpunkt motsvarar en svensk stiftelse. Därför är det Skatteverkets uppfattning att det svenska civilrättsliga begreppet ursprunglig brist inte är relevant vid en jämförelsebedömning enligt

text: 2 kap. 2 §

text: IL.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 461377-17/111

title: Upphävande av ställningstagandet ”Förändring av villkoren för upplåtelse av en privatbostadsrätt”

text: Nytt: 2018-11-15

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Kapitalvinstbeskattning vid förändring av bostadsrätt, dnr

text: 202 475727-18/111

text: Ställningstagandet den 16 februari 2017 om förändring av villkoren för upplåtelse av bostadsrätt, dnr

text: 131 64027-17/111

text: , upphör att gälla.

text: Skatteverket har i ställningstagandet anfört att en väsentlig förändring av villkoren för upplåtelsen av bostadsrätt innebär att den anses avyttrad och medför därmed en kapitalvinstbeskattning

text: Skatterättsnämnden har i två förhandsbesked den 3 oktober 2017 (dnr 6-17/D och 46-17/D) bedömt att sammanläggning av två bostadsrätter eller annan formförändring av innehavet, inte kan anses som en avyttring. Skatterättsnämnden har alltså inte instämt i Skatteverkets uppfattning enligt ställningstagandet.

text: Skatteverket upphäver därför ställningstagandet och anser numera att en förändring av villkoren för upplåtelse av bostadsrätt inte medför någon kapitalvinstbeskattning.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 463042-18/111

title: Undantag från skatteplikt för krigsfartyg; mervärdesskatt

text: Nytt: 2022-03-30

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2022-03-30, dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att undantaget från skatteplikt för leverans av varor till krigsfartyg som finns i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet, har direkt effekt. Undantaget i direktivet kan därför tillämpas av ett företag trots att en motsvarande bestämmelse saknas i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML.

text: Undantaget avser leverans av varor för bunkring, tankning och proviantering av krigsfartyg vilket får anses omfatta varor för förbrukning eller försäljning ombord.

text: Undantaget är tillämpligt under förutsättning att leveransen av varor sker till krigsfartyg som ska lämna landet och har en hamn eller ankarplats utanför Sverige som destination. Även leveranser till svenska krigsfartyg omfattas av undantaget från skatteplikt när dessa är destinerade till hamnar eller ankarplatser utanför svenskt territorium.

text: Undantaget kan endast tillämpas på leveranser av varor som sker direkt till den som använder krigsfartyget. Undantaget kan inte tillämpas på leveranser som sker i tidigare led i en transaktionskedja. Det finns dock inget krav på att varorna ska lastas direkt ombord på fartyget utan undantaget gäller även om varorna läggs i ett lager före ombordlastning.

text: 2 Frågeställning

text: Den 1 januari 2018 ändrades bestämmelserna i ML om undantag från skatteplikt för fartyg. Ändringarna genomfördes i syfte att harmonisera de svenska bestämmelserna med EU-rätten. I mervärdesskattedirektivet finns dock ett undantag från skatteplikt för bunkring, tankning och proviantering av krigsfartyg som fortfarande saknar motsvarighet i ML.

text: Frågan är om direktivets undantag kan tillämpas i Sverige, antingen genom EU-konform tolkning eller genom att direktivets reglering får direkt effekt.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Från skatteplikt undantas omsättning av varor för förbrukning och försäljning ombord på fartyg som används på öppna havet och fraktar passagerare mot betalning eller används för handels-, industri- eller fiskeriverksamhet (3 kap. 21 a § första stycke 4 och 5 samt andra och tredje stycket ML, jämför

text: artikel 148 a

text: mervärdesskattedirektivet).

text: Medlemsstaterna ska undanta från skatteplikt leverans av varor för bunkring, tankning och proviantering av krigsfartyg enligt KN-nummer (kombinerade nomenklaturen) 8906 10 00 som lämnar medlemsstatens territorium och är destinerade till hamnar eller ankarplatser utanför den medlemsstaten (artikel 148 b i mervärdesskattedirektivet).

text: Till dess bestämmelser som preciserar tillämpningsområdet för undantagen i

text: artikel 148

text: träder i kraft får medlemsstaterna begränsa räckvidden för undantagen i artikel 148

text: a

text: och

text: b

text: (artikel 150 i mervärdesskattedirektivet).

text: Bestämmelser i mervärdesskattedirektivet som är tillräckligt klara, precisa och ovillkorliga har direkt effekt. En unionsrättslig regel som har direkt effekt har alltid företräde framför nationell lag och ska tillämpas oavsett vad som föreskrivs i den nationella rättsordningen. Ett direktiv är alltid riktat till medlemsstaterna och ålägger dem att på lämpligt sätt uppnå ett visst mål. Direkt effekt kan därför inte åberopas av en myndighet i skärpande syfte mot en enskild (se bland annat 148/78 Ratti punkterna 20-24, 8/81 Becker punkterna 17, 18 och 25, 152/84 Marshall punkt 48 och

text: Pfeiffer m.fl. punkterna 103 och 108).

text: Trots att medlemsstaterna har ett betydande handlingsutrymme vid genomförande av vissa bestämmelser i mervärdesskattedirektivet kan enskilda med framgång åberopa de bestämmelser i direktivet som är tillräckligt klara, precisa och ovillkorliga (

text: , Stockholm Lindöpark, punkt 31).

text: De verksamheter som omfattas av undantaget i artikel 132.1 g i mervärdesskattedirektivet anges på ett tillräckligt precist och ovillkorligt sätt (

text: , Kügler, punkt 53).

text: Den möjlighet som finns i artikel 133 i mervärdesskattedirektivet att uppställa ett eller flera villkor för undantag från skatteplikt enligt

text: artikel 132

text: är endast fakultativ. En medlemsstat som har underlåtit att vidta de åtgärder som krävs i detta hänseende kan inte åberopa sin underlåtenhet till stöd för att neka en skattskyldig undantag från skatteplikt, om denne enligt mervärdesskattedirektivet har rätt till sådant undantag (

text: , Kügler, punkt 59 och 60).

text: Undantaget från skatteplikt för bunkring, tankning och proviantering av fartyg är endast tillämpligt när varorna tillhandahålls den som bedriver fartygstrafiken. Undantaget kan dock tillämpas även om lagring sker före lastning ombord under förutsättning att omsättningen sker till fartygsoperatören (

text: , Velker, punkterna 22 och 30).

text: 4 Bedömning

text: 4.1 EU-konform tolkning och direkt effekt

text: Enligt artikel 148 b i mervärdesskattedirektivet ska medlemsstaterna undanta från skatteplikt leverans av varor för bunkring, tankning och proviantering av krigsfartyg. Medlemsstaterna får dock begränsa räckvidden för undantaget till dess regler införs som preciserar tillämpningsområdet för undantaget. Enligt Skatteverkets bedömning innebär bestämmelserna i direktivet att undantaget är obligatoriskt för medlemsstaterna att införa men att medlemsstaterna om de så önskar kan inskränka tillämpningsområdet, t.ex. genom att begränsa vilka varor som kan omfattas.

text: I ML saknas ett undantag från skatteplikt som motsvarar undantaget för bunkring, tankning och proviantering av krigsfartyg i direktivet. Det är enligt Skatteverkets uppfattning inte möjligt att genom en EU-konform tolkning av ML uppnå resultatet att leveranser av varor som avser krigsfartyg omfattas av undantag från skatteplikt. Om bestämmelsen i direktivet är tillräckligt klar, precis och ovillkorlig kan den dock ha direkt effekt. Det innebär att bestämmelsen i direktivet ska tillämpas om den enskilde begär det trots att den inte införts i ML.

text: Enligt Skatteverkets bedömning är bestämmelsen i direktivet klar och precis. Skatteverket anser att bestämmelsen även är ovillkorlig. Det finns visserligen en möjlighet för en medlemsstat att inskränka undantaget men det förutsätter att undantaget som sådant införts i nationell lagstiftning. Av EU-domstolens praxis framgår att en bestämmelse i direktivet kan ha direkt effekt även om medlemsstaterna har ett betydande handlingsutrymme vid genomförandet av bestämmelsen. Det gäller även om medlemsstaterna har rätt att ställa upp villkor för tillämpningen av bestämmelsen. Skatteverket anser därför att

text: artikel 148 b i direktivet

text: har direkt effekt. Undantaget i direktivet kan därför tillämpas av ett företag trots att en motsvarande bestämmelse saknas i ML.

text: 4.2 Undantagets omfattning

text: Undantaget omfattar krigsfartyg enligt KN-nummer 8906 10 00. KN-nummer är EU:s systematiska förteckning över varor i världshandeln.

text: Undantaget är tillämpligt under förutsättning att leveransen av varor sker till krigsfartyg som ska lämna landet och har en hamn eller ankarplats utanför Sverige som destination. Det finns inget krav på att krigsfartyget ska tillhöra ett annat land än Sverige. Även leveranser till svenska krigsfartyg omfattas av undantaget från skatteplikt när dessa är destinerade till hamnar eller ankarplatser utanför svenskt territorium.

text: De varor som kan omfattas är varor för bunkring, tankning och proviantering vilket får anses omfatta varor för förbrukning eller försäljning ombord.

text: Skatteverket anser att EU-domstolens praxis, som avser undantaget från skatteplikt för bunkring, tankning och proviantering av fartyg som går på öppna havet, även gäller för motsvarande leveranser till ett krigsfartyg. Det innebär att undantaget endast kan tillämpas på leveranser av varor som sker direkt till den som använder krigsfartyget. Undantaget kan inte tillämpas på leveranser som sker i tidigare led i en transaktionskedja. Det finns dock inget krav på att varorna ska lastas direkt ombord på fartyget utan undantaget gäller även om varorna läggs i ett lager före ombordlastning.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 463059-18/111

title: Återbetalning av näringsbidrag

text: 1 Sammanfattning

text: Bestämmelserna i

text: 29 kap.

text: och

text: 14 §§

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, ger uttryck för en särskild skatteregel ifråga om beskattningstidpunkten.

text: Vid återbetalning av ett näringsbidrag är beskattningstidpunkten därmed den tidpunkt när den faktiska återbetalningen görs.

text: dras av (29 kap. 5–6 och 14 §§ IL)

text: påverka avskrivningsunderlaget (

text: 29 kap. 6 §

text: IL)

text: öka anskaffningsvärdet för en lagertillgång (

text: 29 kap. 7 §

text: IL).

text: 2 Frågeställning

text: När är beskattningstidpunkten vid en återbetalning av ett näringsbidrag.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Resultatet av näringsverksamhet ska beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. Vid beräkningen av resultatet ska inkomster tas upp som intäkt och utgifter dras av som kostnad det beskattningsår som de hänför sig till enligt god redovisningssed, om inte något annat är särskilt föreskrivet i lag (14 kap. 2 § första och andra stycket IL).

text: Ett näringsbidrag ska tas upp om det används för en utgift som ska dras av omedelbart. Om utgiften hänför sig till ett tidigare beskattningsår än det år då bidraget ska tas upp, får avdraget göras det senare året. Återbetalas bidraget, ska det återbetalade beloppet dras av (

text: 29 kap. 5 §

text: IL).

text: Om ett näringsbidrag används för en sådan utgift för att anskaffa en tillgång som ska dras av genom värdeminskningsavdrag, ska anskaffningsvärdet minskas med bidraget. Om bidraget är större än det skattemässiga värde som återstår när minskningen ska göras, ska mellanskillnaden tas upp. Återbetalas bidraget, ska tillgångens avskrivningsunderlag ökas med det återbetalade beloppet, dock med högst det belopp som har påverkat anskaffningsvärdet. Till den del ett bidrag har tagits upp enligt första stycket, ska det återbetalade beloppet dras av (

text: 29 kap. 6 §

text: IL).

text: Om ett näringsbidrag används för att anskaffa lagertillgångar, ska den del av lagret för vilken utgiften har täckts av bidraget inte räknas med när tillgångarna värderas. Återbetalas bidraget, ska tillgångarnas anskaffningsvärde ökas med det återbetalade beloppet (

text: 29 kap. 7 §

text: IL).

text: Nuvarande regler om näringsbidrag infördes 1973 i kommunalskattelagen genom

text: prop. 1973:190

text: . Om mottagaren av ett statsbidrag blir skyldig att helt eller delvis återbetala ett beskattat bidrag, medges avdrag med det återbetalda beloppet. Har bidraget medfört minskning av avskrivningsunderlaget, ökas detta med det återbetalda beloppet (

text: prop. 1973:190 s. 12

text: Bestämmelserna om näringsbidrag behandlar inte enbart skatteplikten utan, som framgår av denna paragraf och 5 §, också tidpunkten för den. Vid tiden för bestämmelsernas tillkomst beskattades vissa näringsidkare enligt kontantprincipen. Det gällde t.ex. vissa jordbrukare (inkomst av jordbruksfastighet) och fastighetsägare (inkomst av annan fastighet). Kontantprincipen för näringsverksamhet är numera borta. Som ett historiskt arv innehåller bestämmelserna om näringsbidrag inslag av kontantprincipen. Eftersom man i bestämmelserna om näringsbidrag också behandlar tidpunkten för skatteplikten men inte på ett fullständigt sätt blir även

text: 24 §

text: KL tillämplig [nuvarande

text: 14 kap.

text: IL]. I vilken utsträckning den skall tillämpas är dock oklart. Vidare finns det numera rekommendationer från Bokföringsnämnden (BFN R 5). Sammanfattningsvis kan det finnas skäl att se över bestämmelserna om näringsbidrag i syfte att undersöka i vilken utsträckning en särskild reglering behövs. En sådan översyn kan av tidsskäl inte ske i detta lagstiftningsärende (författningskommentaren till

text: 29 kap. 8 §

text: IL,

text: prop. 1999/2000:2

text: del 2 s. 371).

text: Av författningskommentaren till

text: 29 kap. 14 §

text: IL framgår att näringslivets skattedelegation uppmärksammat att det inte framgår av lagtexten om avdraget ska göras omedelbart eller om det kan aktiveras. Enligt nuvarande lydelse ska avdrag för återbetalning göras som för ränta. I regeringens förslag har ordet omedelbart lagts till för att markera att det återbetalade beloppet ska dras av det beskattningsåret då återbetalningen görs (

text: prop. 1999/2000:2

text: del 2 s. 373).

text: 4 Bedömning

text: Av författningskommenteraren till

text: 29 kap. 8 §

text: IL (jfr

text: prop. 1999/2000:2

text: del 2 s. 371) framgår att bestämmelserna om näringsbidrag behandlar tidpunkten för beskattningen. Av förarbetena framgår att beskattningstidpunkten inte behandlas på ett fullständigt sätt och att det är oklart i vilken utsträckning

text: 14 kap.

text: IL ska tillämpas.

text: Som huvudregel för näringsverksamhet bestäms tidpunkten för beskattning av inkomster och utgifter i enlighet med god redovisningssed. Om det finns en särskild skatteregel bestäms beskattningstidpunkten efter den regeln (

text: 14 kap. 2 §

text: IL).

text: Skatteverket har i ett ställningstagande redogjort för vid vilken tidpunkt ett näringsbidrag ska tas upp till beskattning ( 2009-03-13, dnr

text: 131 222641-09/111

text: ). Av ställningstagandet framgår bl.a. att det är Skatteverkets bedömning att god redovisningssed ska tillämpas som huvudregel för att bestämma beskattningstidpunkten av näringsbidrag. Ställningstagandet behandlar dock inte återbetalning av ett näringsbidrag enligt bestämmelserna i 29 kap. 5-7 och 14 §§ IL.

text: I författningskommentaren till

text: 29 kap. 14 §

text: IL framgår även att ordet omedelbart lagts till för att markera att det återbetalade beloppet inte kan aktiveras utan ska dras av det beskattningsåret då återbetalningen görs (jfr

text: prop. 1999/2000:2

text: del 2, s. 373). Begreppet ”återbetalas bidraget” i bestämmelsen tar enligt Skatteverket sikte på det beskattningsår som beloppet betalas tillbaka eller på annat sätt slutligt regleras, t.ex. genom en kvittning mellan olika anspråk. Begreppet ”återbetalas bidraget” som återfinns i 29 kap. 5–7 §§ IL bör enligt Skatteverket tolkas på motsvarande sätt.

text: Enligt Skatteverket följer av lagtextens ordalydelse i 29 kap. 5–7 och 14 §§ IL att beskattningstidpunkten utgår från den tidpunkt när den faktiska återbetalningen görs. Ordalydelsen ger därmed uttryck för en särskild skatteregel som innebär att god redovisningssed inte styr tidpunkten för avdraget. Enligt Skatteverket är en sådan tolkning förenlig med vad som framgår av förarbetsuttalandena. Detta innebär att bestämmelserna i 29 kap. 5–7 §§ IL utgör en särskild skatteregel. Motsvarande gäller enligt

text: 29 kap. 14 §

text: IL.

text: Vid återbetalning av ett näringsbidrag är beskattningstidpunkten den tidpunkt när den faktiska återbetalningen görs. Det belopp som återbetalas ett visst beskattningsår ska behandlas på något av följande tre sätt:

text: dras av (29 kap. 5–6 och 14 §§ IL)

text: påverka avskrivningsunderlaget (

text: 29 kap. 6 §

text: IL)

text: 29 kap. 7 §

text: IL).

text: Exempel: näringsbidrag som betalas tillbaka under två år

text: Ett aktiebolag har under ett antal år fått gårdsstöd från Jordbruksverket på innehav av stödrättigheter. Stödet ska behandlas som näringsbidrag. Det har visat sig att stödet har beräknats på en för stor areal och länsstyrelsen har därför fattat beslut om att pengar ska betalas tillbaka. Beslutet om återbetalning fattas i slutet på år 1 och beloppet som ska återbetalas är 200 tkr. Aktiebolaget betalar in 100 tkr i slutet på år 1. Under år 2 kvittas 50 tkr mot en beslutad utbetalning av jordbruksstöd. Bolaget tar upp 50 tkr som intäkt år 2 i enlighet med god redovisningssed. Senare under år 2 betalar bolaget in resterande 50 tkr. Aktiebolaget har i enlighet med god redovisningssed redovisat en skuld respektive justerat intäkterna med 200 tkr i räkenskaperna för år 1 med anledning av beslutet om återbetalning av gårdsstöd.

text: En återbetalning av näringsbidrag beskattas först när bidraget betalas tillbaka, alternativt kvittas mot ett anspråk. I detta fall återbetalar bolaget 100 tkr under år 1 och 100 tkr under år 2 genom kvittning och återbetalning. Detta innebär att bolaget vid beskattningen ska dra av 100 tkr år 1 och 100 tkr år 2.

text: Observera att eftersom bolaget i enlighet med god redovisningssed har redovisat en justering av intäkterna i räkenskaperna med 200 tkr för år 1 (minskat intäkterna) så blir det aktuellt att göra en skattemässig återläggning av avdraget med 100 tkr i inkomstdeklarationen för år 1. På motsvarande sätt blir det även aktuellt att justera inkomstdeklarationen för år 2 under de skattemässiga justeringarna med ett avdrag på 100 tkr. Detta under förutsättning att motsvarande avdragspost inte finns med i räkenskaperna för år 2.

text: Nytt: 2021-06-07

text: Skatteverket har i ställningstagande 2018-11-08 med diarienummer 202 463059-18/111 uttalat att god redovisningssed inte styr tidpunkten för avdraget. Det skattemässiga avdraget ska istället ske vid den tidpunkt när den faktiska återbetalningen sker.

text: Under den pågående Covid-19-pandemin har ett antal olika stöd lämnats av exempelvis staten till företag för att mildra pandemins negativa effekter för företag och samhälle. Ett företag som har mottagit stöd, kan komma att bli återbetalningsskyldigt för hela eller delar av det mottagna beloppet.

text: Skatteverket kommer inte på eget initiativ för beskattningsår som avslutas under perioden 2020-03-01–2022-08-31 utreda tidpunkten för ett avdrag i inkomstdeklarationen som avser återbetalning av ett stöd som betalats ut.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 466593-17/111

title: Utdelning och kapitalvinst på onoterade andelar i en utländsk juridisk person som inte är ett inkomstskattesubjekt i sitt hemland ska inte kvoteras till fem sjättedelar

text: Nytt: 2023-06-26

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-06-07, dnr.

text: Nytt: 2022-11-01

text: Ställningstagandet är under översyn.

text: Nytt: 2020-11-06

text: OBS! Frågan är prövad genom en dom i Högsta förvaltningsdomstolen. Se rättsfallskommentaren till HFD:s dom 2020-10-07, mål nr

text: , dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Högsta förvaltningsdomstolen (HFD) har ansett att det strider mot EU-rätten att kräva jämförlig beskattning av en utländsk juridisk person för att utdelning på onoterade andelar ska tas upp till beskattning till fem sjättedelar och således kvoteras, dvs. beskattas med 25 procent i stället för med 30 procent.

text: I sitt avgörande för HFD fram att syftet med regeln om kvotering är att lindra ekonomisk dubbelbeskattning av bolagsinkomster. Detta ändamål aktualiseras bara när den utländska juridiska personen är ett inkomstskattesubjekt. I de fall en utländsk juridisk person inte är ett inkomstskattesubjekt i sitt hemland betyder det enligt Skatteverkets uppfattning att domen inte ska tillämpas, dvs. kvotering till fem sjättedelar ska således inte ske, och att ett sådant synsätt är förenligt med unionsrätten. Domen avser beskattning av utdelning, men Skatteverket anser att den ska tillämpas även när det gäller beskattning av en kapitalvinst.

text: 2 Frågeställning

text: Medför HFD:s avgörande i

text: HFD 2017 ref. 57

text: att utdelning och kapitalvinst på onoterade andelar ska tas upp till beskattning till fem sjättedelar även när den utländska juridiska personen inte är ett inkomstskattesubjekt i sitt hemland?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Utdelning och kapitalvinst på onoterade aktier och andelar ska tas upp till beskattning till fem sjättedelar (kvoteras) och därmed beskattas med 25 procent i stället för med 30 procent. För andelar i utländska juridiska personer krävs för att så ska ske att inkomstbeskattningen av den utländska juridiska personen är jämförlig med inkomstbeskattningen av ett svenskt företag (

text: 42 kap. 15 a § inkomstskattelagen

text: [1999:1229], IL).

text: HFD har beträffande utdelning från ett cypriotiskt bolag ansett att kravet på jämförlig beskattning utgör en inskränkning av den fria rörligheten för kapital enligt EUF-fördraget som inte kan rättfärdigas (

text: HFD 2017 ref. 57

text: I domen uttalade HFD att bestämmelsens syfte är att lindra ekonomisk dubbelbeskattning av bolagsinkomster och att såväl cypriotiska som svenska bolagsinkomster är föremål för dubbelbeskattning. Situationen i målet ansågs därför objektivt jämförbar med den som en skattebetalare befinner sig i som får utdelning från ett svenskt bolag. En beskattning av utdelningen i sin helhet och således med 30 procent ansågs därför inte tillåten.

text: HFD har tidigare i rättsfallet

text: HFD 2017 ref. 29

text: prövat om bestämmelserna om skattefrihet på näringsbetingade andelar ska tillämpas på ett ”company limited by shares” hemmahörande i Brittiska Jungfruöarna. Bolaget åtnjöt ett generellt och fullständigt undantag från inkomstskattelagstiftningen där.

text: I sitt avgörande hänvisade HFD till

text: RÅ 2009 ref. 100

text: där domstolen slog fast att syftet med bestämmelserna om skattefrihet för utdelning och kapitalvinst på näringsbetingade andelar är att undvika beskattning i flera bolagsled. Eftersom det utländska företaget inte var ett inkomstskattesubjekt ansågs det inte motsvara ett svenskt aktiebolag. Utdelning och kapitalvinst på andelar i ett sådant företag var därför inte skattefri.

text: 4 Bedömning

text: HFD har ansett att kravet på jämförlig beskattning utgör en otillåten inskränkning av kapitalets fria rörlighet som inte kan rättfärdigas. Rätten till fri rörlighet för kapital är tillämplig även om den utländska juridiska personen hör hemma i en stat utanför EES. Domen avser beskattning av utdelning, men den ska tillämpas även när det gäller beskattning av en kapitalvinst.

text: I sitt avgörande

text: HFD 2017 ref. 57

text: yttrade HFD att bestämmelsen i

text: 42 kap. 15 a §

text: IL syftar till att lindra ekonomisk dubbelbeskattning. Ett regelverk med motsvarande ändamål finns beträffande skattefri utdelning och kapitalvinst på näringsbetingade andelar (24 och

text: 25 a kap.

text: IL).

text: Baserat på redovisade avgöranden från HFD är det Skatteverkets bedömning att bestämmelsen om kvotering till fem sjättedelar ska tillämpas när den utländska juridiska personen är ett inkomstskattesubjekt i sitt hemland.

text: Som tidigare har beskrivits syftar bestämmelsen till att lindra ekonomisk dubbelbeskattning. En andelsägare i en utländsk juridisk person som inte är ett inkomstskattesubjekt i sitt hemland är således inte i en objektivt jämförbar situation med en andelsägare i ett svenskt aktiebolag som alltid är ett inkomstskattesubjekt och vars inkomster är föremål för dubbelbeskattning. Skatteverkets uppfattning är därför att utgången i

text: HFD 2017 ref. 57

text: inte är tillämplig på en sådan situation och att denna bedömning är förenlig med EU-rätten.


text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007

text: om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon, förkortad EU-förordning 715/2007.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 av den 18 juni 2009

text: om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av förordning

text: (EG) nr 715/2007

text: och direktiv

text: och om upphävande av direktiven

text: och

text: , förkortad EU-förordning 595/2009.

text: Jmf.

text: artikel 2

text: stycke 1 förordning nr 595/2009.

text: Artikel 2

text: punkt 1 och

text: artikel 4

text: punkt 3 förordning nr 715/2007.

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 469161-18/111

title: Beräkning av fordonsskatt för etappvis färdigbyggda husbilar

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att om det i vägtrafikregistret saknas uppgift om koldioxidutsläpp som avser den färdigbyggda husbilen medför det att fordonsskatten inte kan bestämmas tillförlitligt med ledning av uppgifter i vägtrafikregistret. I dessa fall ska beskattningen ske efter skälig grund.

text: 2 Frågeställning

text: Från och med 1 januari 2011 beskattas husbilar utifrån koldioxidutsläpp. För vissa tyngre etappvis färdigbyggda husbilar saknas uppgift om koldioxidutsläpp i vägtrafikregistret som avser den färdigbyggda husbilen. Frågan är hur skatten för dessa husbilar ska beräknas?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Nationell skattelagstiftning

text: Av 2 kap. 7 § första stycket, punkt 3

text: vägtrafikskattelagen (2006:227)

text: , VSL framgår att fordonsskatten tas ut med ett grundbelopp och i förekommande fall ett koldioxidbelopp för personbilar klass II, lätta bussar och lätta lastbilar som blivit skattepliktiga för första gången efter utgången av år 2010.

text: Av 4 kap. 10 § VSL framgår att om vägtrafikskatten inte kan bestämmas tillförlitligt med ledning av uppgifter i vägtrafikregistret eller med stöd av en verkställd utredning, ska den beräknas efter skälig grund.

text: 3.2 Nationell registreringslagstiftning

text: Av

text: 1 kap. 2 § första stycket förordningen (2001:650)

text: om vägtrafikregister framgår bl.a. att Transportstyrelsen är registreringsmyndighet för vägtrafikregistret.

text: Av

text: 3 kap. 24 § fordonsförordningen (2009:211)

text: framgår att en tillverkare som innehar ett i Sverige giltigt typgodkännande för fordon ska utfärda intyg om att fordonet överensstämmer med en typ av fordon som har godkänts. Ett sådant intyg om överensstämmelse ska åtfölja varje fordon, vare sig det är färdigbyggt eller inte, som har tillverkats i överensstämmelse med den godkända fordonstypen.

text: Av 3 § Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om fordonsuppgifter i vägtrafikregistret (

text: TSFS 2009:59

text: ), följer att uppgifter som framgår av bilaga 1 (…) ska, om de är tillämpliga för fordonet, föras in i vägtrafikregistret.

text: 3.3 EU-lagstiftning

text: 3.1.1 Förordning avseende lätta personbilar och lätta nyttofordon

text: Av artikel 2 punkt 1 i EU-förordningen 715/2007 1 framgår att förordningen ska tillämpas på fordon med en referensvikt på högst 2 610 kg i kategorierna M1, M2, N1 och N2 enligt bilaga II till direktiv

text: Av

text: artikel 4

text: punkt 1 i EU-förordningen 715/2007 framgår att tillverkarna ska visa att alla nya fordon som säljs, registreras eller tas i bruk inom gemenskapen är typgodkända i enlighet med förordningen och dess genomförandeåtgärder.

text: Av

text: artikel 4

text: punkt 3 i EU-förordningen 715/2007 framgår att tillverkarna ska ange uppgifter om koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning i ett dokument som ges till köparen av fordonet vid tidpunkten för köpet.

text: 3.3.2 Förordning avseende tunga fordon

text: Av artikel 2 första stycket i EU-förordningen 595/2009 2 framgår att förordningen ska tillämpas på motorfordon med en referensvikt som överstiger 2 610 kg i kategorierna M1, M2, N1 och N2 enligt bilaga II till

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG

text: och alla motorfordon i kategorierna M3 och N3 enligt den bilagan. Referensvikt definieras i

text: artikel 3

text: punkt 15 EU-förordningen 595/2009 så som fordonets vikt i körklart skick utom den enhetliga förarvikten på 75 kg och med ett fast tillägg på 100 kg.

text: 3.4 Förarbetsuttalanden

text: Av förarbetena framgår att en beskattning av samtliga lätta bilar utifrån koldioxidutsläpp enligt regeringens mening ger en tydligare miljöstyrning och en renodling av fordonsskattens utformning. Mot denna bakgrund föreslog regeringen att bl.a. husbilar inordnades i den koldioxidbaserade fordonsskatten (jmf. regeringens proposition Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen för 2010,

text: prop. 2009/10:41, s. 180

text: Vidare framgår bl.a. att det inte finns uppgifter om specifika koldioxidutsläpp för bl.a. lätta bussar i vägtrafikregistret. Enligt regeringens mening bör det vara möjligt att uppskatta dessa utsläpp vid avsaknad av sådan uppgift. Detta bör kunna göras på samma sätt som för de personbilar för vilka det i vägtrafikregistret inte finns uppgift om koldioxidutsläpp (regeringens proposition Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen för 2010,

text: prop. 2009/10:41, s. 180

text: 4 Bedömning

text: I dag finns det inga krav för tillverkare av tunga fordon med en referensvikt som överstiger 2 610 kg att ange uppgift om koldioxidutsläpp 3 . För lätta personbilar och nyttofordon med en referensvikt på högst 2 610 kg finns dock detta krav. 4 Det innebär att för vissa tyngre husbilar finns endast uppgift om koldioxidutsläpp för grundfordonet och inte för det etappvis färdigbyggda fordonet. När en husbil registreras i vägtrafikregistret registreras i vissa fall uppgift om koldioxidutsläpp som endast avser grundfordonet.

text: Skatteverket anser att en beskattning av den etappvis färdigbyggda husbilen som utgår från det koldioxidvärde som avser grundfordonet inte är förenlig med det syfte som anges i förarbetena d.v.s. att beskattningen ska ske med utgångspunkt i mängden koldioxidutsläpp för en tydligare miljöstyrning (jmf.

text: prop. 2009/10:41 s. 180

text: −181). En annan tillämpning skulle innebära att skatt beräknas på ett för lågt koldioxidvärde och att tyngre husbilar med större miljöpåverkan än lättare husbilar gynnas. Detta kan inte ha varit lagstiftarens avsikt.

text: Mot bakgrund av ovanstående anser Skatteverket att om det i vägtrafikregistret saknas uppgift om koldioxidutsläpp som avser den färdigbyggda husbilen medför det att fordonsskatten inte kan bestämmas tillförlitligt med ledning av uppgifter i detsamma och beskattning ska därför ske enligt skälig grund.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 469893-18/111

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

title: Arbetsgivardeklaration på individnivå – information till betalningsmottagare

text: 1 Sammanfattning

text: Den som är skyldig att lämna uppgifter om en viss betalningsmottagare på individnivå i en arbetsgivardeklaration ska senast den dag då arbetsgivardeklarationen ska ha kommit in till Skatteverket informera mottagaren om de uppgifter om denna som lämnas i arbetsgivardeklarationen. Sådan underrättelse ska normalt göras i samband med varje utbetalning som redovisas.

text: För pension och liknande ersättningar där skatteavdrag görs med lika stort belopp vid varje utbetalningstillfälle kan, enligt Skatteverket, informationsskyldigheten fullgöras genom att den som utger ersättningen redan i samband med att första utbetalningen för året görs informerar mottagaren om varje utbetalning och skatteavdrag som kommer att göras under året.

text: Om ett sådant meddelande lämnats ut och det därefter framkommer att en utbetalning och ett skatteavdrag inte stämmer överens med de uppgifter som redan lämnats, ska ett nytt meddelande (rättelse) lämnas ut till betalningsmottagaren senast i samband med att arbetsgivardeklarationen med den nya uppgiften lämnas. Av det nya meddelandet till mottagaren ska det framgå vilka uppgifter som lämnats till Skatteverket.

text: Pension som betalas ut på grund av en pensionsförsäkring och som även fortsättningsvis redovisas på kontrolluppgift omfattas inte av detta ställningstagande.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit om pensionsutbetalare och andra som utger liknande ersättningar och där skatteavdrag görs med lika stort belopp varje månad kan informera betalningsmottagaren om samtliga utbetalningsperioder i samband med att den första utbetalningen för året görs, även när redovisning ska ske på individnivå i en arbetsgivardeklaration.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Den som betalar ut ersättning för arbete, ränta, utdelning eller annan avkastning som är skattepliktig enligt

text: inkomstskattelagen

text: ska göra skatteavdrag,

text: 10 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL.

text: Den som ska göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter eller som gjort ett skatteavdrag utan att vara skyldig att göra det ska lämna en arbetsgivardeklaration, 26 kap. 2 och 3 §§ SFL.

text: En arbetsgivardeklaration ska för varje betalningsmottagare innehålla uppgift om bland annat den ersättning som utbetalaren ska göra skatteavdrag för, skatteavdragets belopp, den ersättning som utbetalaren ska betala arbetsgivaravgifter för och ersättning som är underlag för statlig ålderspensionsavgift,

text: 26 kap 19 a §

text: SFL.

text: Den som är skyldig att lämna uppgift om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration ska senast den dag då arbetsgivardeklarationen ska ha kommit in till Skatteverket informera den som uppgifterna avser om de uppgifter om denna som lämnas i arbetsgivardeklarationen,

text: 34 kap. 3 a § första stycket

text: SFL.

text: Om ersättningen avser utbetalning på grund av en pensionsförsäkring eller ett återköp av en sådan försäkring, ska uppgift på individnivå inte lämnas i arbetsgivardeklarationen, 26 kap. 19 a § sista stycket SFL.

text: Den som utger ersättning som inte ska redovisas på individnivå i en arbetsgivardeklaration utan på kontrolluppgift ska vid varje utbetalningstillfälle lämna mottagaren uppgift om skatteavdragets belopp till betalningsmottagaren. Skatteverket får besluta om undantag från skyldigheten att lämna uppgift om skatteavdragets belopp om avdraget är lika stort vid det närmast föregående utbetalningstillfälle,

text: 10 kap. 19 §

text: SFL.

text: Av

text: prop. 1992/93:96 s. 33

text: framgår bland annat följande:

text: ”Den som har rätt att betala ut allmän pension och andra lagfästa förmåner skall behöva lämna uppgift till mottagaren om storleken av det skatteavdrag som gjorts från annan pension eller livränta endast när skatteavdraget har förändrats. Detsamma gäller vid utbetalning av pension eller livränta från försäkringsföretag eller understödsförening.”

text: 4 Bedömning

text: Den som är skyldig att redovisa en utbetalning på individnivå i en arbetsgivardeklaration ska senast den dag då arbetsgivardeklarationen ska ha kommit in till Skatteverket informera betalningsmottagaren om de uppgifter om denna som lämnas i en arbetsgivardeklaration, exempelvis genom att i lönebeskedet notera vilka uppgifter som lämnas till Skatteverket. Den som gör en ändring av eller ett tillägg till uppgifterna om en viss betalningsmottagare ska senast den dag då uppgifterna lämnas till Skatteverket informera den som uppgifterna avser om de uppgifter om denna som lämnas till Skatteverket.

text: Eftersom uppgifterna som lämnas på individnivå i en arbetsgivardeklaration kommer att förtryckas i betalningsmottagarens inkomstdeklaration på samma sätt som uppgifter som lämnats i en kontrolluppgift, är det viktigt att betalningsmottagaren får kännedom om vilka uppgifter som lämnas till Skatteverket.

text: För de ersättningar som även fortsättningsvis ska redovisas på kontrolluppgift finns det möjlighet för utgivaren att begära beslut om undantag från skyldigheten att vid varje utbetalningstillfälle lämna uppgift om skatteavdragets belopp till mottagaren förutsatt att skatteavdragets belopp är lika stort som vid närmast föregående utbetalningstillfälle. Undantaget tillämpas på sådan utgivare som varje månad betalar ut lika stora belopp och gör lika stora skatteavdrag. Något motsvarande undantag finns inte i

text: skatteförfarandelagen

text: för dem som ska redovisa utgiven ersättning i en arbetsgivardeklaration på individnivå.

text: Skatteverket anser att även de som utger pension och andra liknande ersättningar som ska redovisas på individnivå i en arbetsgivardeklaration kan fullgöra sin informationsskyldighet gentemot betalningsmottagaren genom att informera om de kommande utbetalningarna och skatteavdragen vid ett tillfälle i samband med att den första utbetalningen för året görs. Detta gäller under förutsättning att den som utger ersättning har kännedom om årets kommande utbetalningar samt att skatteavdraget är lika stort vid varje utbetalningstillfälle.

text: Om det vid ett senare utbetalningstillfälle visar sig att utbetalat belopp eller skatteavdrag inte stämmer överens med den informationen som redan lämnats till betalningsmottagaren, ska utgivaren informera betalningsmottagaren om den nya uppgiften senast i samband med att den redovisas i arbetsgivardeklarationen.