identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10405-98/901

title: Produktionsutläggningar och reporterfotografiuppdrag

text: Nytt: 2006-01-18

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och får anses ersatt av ställningstagandet Utövande konstnärer m.m., dnr

text: 131 655475-05/111

text: Sammanfattning

text: RSV:s brevsvar angående frågeställningar kring tillämplig skattesats avseende produktionsutläggningar och reporterfotografiuppdrag.

text: Riksskatteverket (RSV) har mottagit Era frågeställningar kring tillämplig skattesats enligt

text: mervärdesskattelagen

text: ),ML, avseende produktionsutläggningar och reporterfotografiuppdrag.

text: 1 Bakgrund

text: 1.1 Produktionsutläggningar

text: Av Er skrivelse framgår att det vid sidan av Er egen TV-produktion förekommer i stor omfattning även produktion av TV-program utförda av fristående producenter och produktionsbolag. Ni anger att genom avtal med producenten/ produktionsbolaget överlåts dennes egen eller förvärvade upphovsrätt till det audiovisuella verket eller dess enskilda komponenter till Er som därigenom förvärvar exploateringsrätten till programmet. Vidare anges att för producent- och regiuppgifter i produktionen ansvarar uppdragstagaren, som har det avgörande inflytandet över programmets konstnärliga utformning. Ni uppger att det är vanligt att Ni i det enskilda fallet med stöd av kollektiva avtal/centrala avtal med organisationer företrädande upphovsmän och närstående rättighetshavare kontrakterar enskilda upphovsmän och medverkande i utläggningsproduktionen. I vissa fall svarar Ni självt under den av uppdragstagaren utsedde producentens ledning för utförandet av vissa specifika tjänster såsom slutredigering och labbarbeten men det förekommer även att den uppdragstagare som saknar sådana faciliteter köper tjänsterna av tredje man.

text: Er fråga avser således huruvida tyngdpunkten i tillhandahållandet ska ligga på rättighetsupplåtelsen och prestationen ses som en helhet vid ovanstående utläggningsprodiktionsavtal, varför moms enligt Er mening bör utgå med 6 % på den ersättning som utges till uppdragstagaren för verket/programmet?

text: 1.2 Reporterfotografiuppdrag

text: Vidare framgår av Er skrivelse att i programgenrer innehållande reportage, t.ex sport-, nyhets- och kulturbevakning, förekommer i viss omfattning av Ni ger fristående produktionsuppdrag eller fotografer verksamma som enskilda näringsidkare i uppdrag att göra audiovisuella upptagningar av reportage. Vidare anges att Ni från näringsidkaren förvärvar upphovsrätt till det audiovisuella verk som tillhandahålls inom ramen för uppdragsavtalet. Ni poängterar att Ni i många fall självt svarar för förekommande reporterinsatser och ibland tillhandahåller bandkassetter. Ofta redigerar uppdragstagaren upptagningen som regel med egen utrustning ibland under överinseende av era reportrar.

text: Er fråga avser således huruvida tyngdpunkten i tillhandahållandet ska ligga på rättighetsupplåtelsen och prestationen ses som en helhet vid ovanstående avtal om utförande av sådan reporterfotografitjänst samt upplåtelse av upphovsrätt till upptagningen, varför enligt Er mening moms bör utgå med 6 % på hela ersättningsbeloppet?

text: Mervärdesskattelagen

text: Av bestämmelsen i 3 kap. 11 § p. 1 ML framgår att från skatteplikt undantas bl.a en utövande konstnärs framförande av ett sådant litterärt eller konstnärligt verk som omfattas av lagen (

text: ) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk.

text: Enligt bestämmelsen i 7 kap. 1 § tredje st. p. 4 ML tas skatt ut med 6 procent av beskattningsunderlaget för upplåtelse eller överlåtelse av rättigheter som omfattas av

text: eller

text: 5 §§

text: lagen (

text: ) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, URL dock inte när det är fråga om fotografier, reklamalster, system och program för automatisk databehandling eller film, videogram eller annan jämförlig upptagning som avser information.

text: Vidare framgår av 7 kap. 1 § tredje st. p. 5 ML att skatt även tas ut med 6 procent av beskattningsunderlaget för upplåtelse eller överlåtelse av rättighet till ljud- eller bildupptagning av en utövande konstnärs framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk.

text: Avseende annan tjänst som inte omfattas av undantag från skatteplikt enligt

text: 3 kap.

text: ML eller av reducerad skattesats enligt 7 kap. 1 § andra eller tredje stycket ML. tas skatt ut med 25 % av beskattningsunderlaget enligt

text: 7 kap. 1 § 1 st.

text: ML.

text: I beskrivna frågeställningar ifrågasätts främst huruvida hela beskattningsunderlaget kan anses utgöra ersättning för rättighetsöverlåtelsen.

text: Ovanstående frågeställningar liknar i viss mån frågorna om programledares tjänster. En dom från Regeringsrätten, RR har det senaste året behandlat denna frågeställning.

text: 3 RR dom avseende programledartjänster

text: I RR:s dom 1999-04-06 (avseende ett överklagat förhandsbesked ) behandlades frågan om hur mycket av en verksamhet, som ett bolag tillhandahöll ett TV-bolag, skulle anses omfattas av URL. Verksamheten bestod i tjänster avseende dels producent- och programledarfunktioner för TV-program dels överlåtelse och upplåtelse av vissa rättigheter.

text: Skatterättsnämnden, SRN redogjorde i sitt förhandsbesked (1998-01-14 ) bl.a för innehållet i

text: 1 §

text: URL enligt följande:

text: "Enligt

text: 1 §

text: URL har den som skapat ett litterärt eller konstnärligt verk upphovsrätt till verket. För att upphovsrättsligt skydd skall föreligga krävs ett visst mått av självständighet och originalitet hos produkten. I ordet verk ligger ett krav på en självständigt skapande insats, som från det skyddade området avskiljer enklare produkter, exempelvis ett blott registrerande i bild och ljud av ett händelseförlopp (

text: prop. 1960:17 s. 43

text: ). Ett verk, om det uppfyller dessa kvalifikationer, åtnjuter skydd även om det är fråga om ett s.k. ofixerat verk, dvs. ett verk som inte har tagits upp på ett materiellt underlag. Till detta slags verk räknas bl.a. direktsänd television (jfr

text: prop. 1973:15 s. 75

text: SRN fann (majoriteten) att

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 4

text: ML var tillämpligt på bolagets tillhandahållande och att beskattningsunderlaget utgjorde 6 procent av hela det vederlag som bolaget uppbar enligt avtalet.

text: RR, som ändrade SRN:s förhandsbesked till viss del, fann att en betydande del av bolagets prestationer avsåg tillhandahållande av producent- och programledartjänster för vilka skatt ska tas ut med 25 procent av beskattnings-underlaget. Endast en mindre del av prestationerna skulle anses avse överlåtelse av upphovsrätt för vilken skatt ska tas ut med 6 procent av beskattningsunderlaget.

text: I målet framgick i huvudsak följande om sökandes verksamhet. Bolaget ställde programledare och producent till förfogande för TV-program enligt fastlagda programplaner. Dessa uppdrag utfördes självständigt av bolaget. Bolaget skulle upprätta programpolicy inför varje programgenomgång. I uppdraget ingick vidare att vidareutveckla och finna nya former för programmen. Parterna (bolaget och TV-bolaget) skulle regelbundet samråda och hålla varandra informerade. Ersättningar för utförda uppdrag i enlighet med avtalet inkluderade med iakttagande av upphovsmans ideella rätt, fri förfoganderätt för TV-bolaget för genom avtalet utförda prestationer.

text: RR bedömde, mot bakgrund av avtal och övrig information i fallet, att tyngdpunkten i prestationerna fick anses ligga i utförandet av program- och producenttjänster för planering och genomförande av programmen i avtalet. Programmet bedömdes samtidigt som hänförligt till upphovsrättsligt skyddat verk och att programledarens insats fick till en del anses vara av sådan skapande karaktär att denne var att betrakta som en av upphovsmännen till programmen. Att avtalet med hänsyn till sistnämnda förhållanden reglerar frågan om överlåtelse till TV-bolaget av upphovsrätt till programmen kan emellertid inte leda till att detta inslag i avtalet framstår som det centrala när bedömning skall ske av de avtalade prestationerna för bestämmande av skattesats och beskattnings-underlag i mervärdesskattehänseende.

text: RR fann att beskattningsunderlaget skulle fastställas för vardera slaget av prestation. Om beskattningsunderlaget inte kunde fastställas på sådant sätt, skulle detta bestämmas genom skälig grund.

text: 4 RSV:s bedömning

text: I enlighet med ovanstående RR-dom menar RSV att beträffande produktionsutläggningar och reporterfotografiuppdrag där överlåtelse sker av skyddat verk, måste en bedömning av avtalet ske huruvida även andra tjänster tillhandahålls. Vidare måste bedömas vari tyngdpunkten i prestationen ligger. Om olika prestationer anses föreligga bör således en utbrytning av de olika tjänsterna ske innan beskattningsunderlaget fastställs för vardera slag av prestation. Om beskattningsunderlaget inte kan fastställas på sådant sätt ska det bestämmas genom skälig grund (se RSV:s skrivelse 1999-12-13 med dnr

text: avseende kommentatorstjänster ). En generell bedömning att tyngdpunkten i tillhandahållandet ska ligga på rättighetsupplåtelse kan därför enligt RSV:s mening inte göras.

text: RSV vill vidare hänvisa till tidigare redogörelser i Handledning för mervärdesskatt 1999, MHL. Vid skapande av t.ex TV-program medverkar åofta ett stort antal yrkeskategorier varav vissa ibland har upphovsrättsligt skydd. Detta medför gränsdragningsproblem. RSV har i avsnitt 19.3.2.4 i Handledning för mervärdesskatt 1999, MHL, bl.a beskrivit problematiken avseende uppdelning av olika tillhandahållande i samband med filmproduktion. I det ovan nämnda avsnittet i MHL görs ett försök att i grova drag dela upp olika yrkeskategoriers tillhandahållanden.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10435-03/110

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Nya faktureringsregler när det gäller mervärdesskatt

org: skv

text: Nytt: 2022-09-13

type: stycke

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2022-09-13, dnr

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Riksdagen har den 4 december bifallit ett förslag från regeringen om ändrade faktureringsregler för moms.

text: Mervärdesskattelagen

text: (ML),

text: skattebetalningslagen

text: och

text: bokföringslagen

text: kommer att ändras den 1 januari 2004 med anledning av en ändring i EG-direktiv

text: . Många ändringar innebär att lagtexten formuleras om så att den närmare överensstämmer med texten i EG-direktivet.

text: Här kan du läsa om de viktigaste förändringarna i faktureringsreglerna för moms. Det finns också sammanställningar av vilka uppgifter som ska finnas i en faktura, i en förenklad faktura och i en kreditnota. Så fort regeringen har utfärdat nya lagar med anledning av riksdagsbeslutet kommer SFS-nummer att meddelas här.

text: När måste jag fakturera?

text: Du måste utfärda en faktura när du säljer varor eller tjänster till juridiska personer och näringsidkare. De nya reglerna innebär följande:

text: Du behöver inte längre utfärda faktura vid försäljning till privatpersoner inom Sverige. Vid försäljning av nya transportmedel bilar, MC, båtar och flygplan ska du emellertid utfärda faktura även vid försäljning till privatpersoner.

text: Beloppsgränsen för faktureringsskyldighet är borttagen.

text: Vem är faktureringsskyldig?

text: Ansvaret för att en faktura utfärdas ligger alltid hos dig som är säljare.

text: Kan någon annan utfärda en faktura?Faktureringen kan göras av en tredje person i säljarens namn och för säljarens räkning. Under vissa förutsättningar får även köparen utfärda en faktura, s.k. självfakturering. Ansvaret för att fakturorna är korrekta ligger i båda fallen kvar hos säljaren.

text: När tillåts självfakturering?En faktura som utfärdas av köparen accepteras som faktura om följande villkor är uppfyllda:

text: Parterna i förväg träffat avtal om att köparen ska fakturera.

text: Det framgår av fakturan att den utfärdats av köparen.

text: Det finns en rutin så att den som är momsskyldig kan godkänna varje faktura. Parterna bör komma överens om hur en sådan rutin ska utformas. För godkännande kan det räcka med att säljaren inte protesterar mot en faktura som köparen utfärdat.

text: Vad är en faktura?

text: Med faktura avses ett dokument eller meddelande i pappersform eller elektronisk form som uppfyller vissa krav (se under ”Vad ska en faktura innehålla?”). Det innebär att även kreditnotor och det som tidigare kallades ”jämförlig handling” kan vara fakturor. Nytt är också att elektroniska dokument uttryckligen kan godtas som fakturor.

text: Förenklad fakturaI vissa fall räcker det med att du utfärdar en förenklad faktura. Det får du göra om försäljningen avser ett mindre belopp. Du får också använda en förenklad faktura om handelsbruket i branschen, administrativ praxis eller de tekniska förutsättningarna för fakturering gör det svårt att utfärda en fullständig faktura. Exempel på när förenklad faktura kan tillåtas är försäljning av bensin i automat och försäljning av tåg- eller bussbiljetter. Förenklad faktura får däremot inte användas vid gränsöverskridande transaktioner inom EG.

text: Riksskatteverket (RSV) kommer att fastställa vad som ska avses med ”mindre belopp”. Beloppet 2 000 kr har föreslagits. RSV kommer också att fastställa när du får använda förenklad faktura pga. handelsbruk, administrativ praxis eller tekniska förutsättningar.

text: Vilka uppgifter som måste finnas i en förenklad faktura framgår av sammanställningen under ”Vad ska en förenklad faktura innehålla?”.

text: SamlingsfakturaOm du säljer varor med separata leveranser får du fakturera leveranserna i en samlingsfaktura. Du får även använda samlingsfaktura om du tillhandahåller flera tjänster.

text: Samma krav ställs på en samlingsfaktura som på andra fakturor, men du behöver inte ange separata löpnummer för de olika omsättningarna (leveranserna).KreditnotaI en kreditnota behöver du endast ange uppgifter om ändringen, en tydlig hänvisning till ursprungsfakturan, om omvänd skattskyldighet tillämpas i det aktuella fallet, momssats, momsbelopp och minskning av momsbeloppet.

text: Elektronisk fakturering

text: Du får skicka en faktura elektroniskt om mottagaren godkänner det. Det ställs inga särskilda krav utöver detta. Med överföring på elektronisk väg avses att fakturan överförs eller ställs till mottagarens förfogande med hjälp av utrustning för elektronisk behandling. Om flera fakturor sänds samlat till samma mottagare behöver de uppgifter som är gemensamma för de olika fakturorna endast anges en gång.

text: Lagring av fakturor

text: Du som är bokföringsskyldig måste lagra fakturor enligt bestämmelserna i

text: bokföringslagen

text: . Genom en ny bestämmelse i

text: skattebetalningslagen

text: måste även du som är skattskyldig till moms men inte bokföringsskyldig lagra ett exemplar av alla fakturor. Skyldigheten omfattar alla fakturor som du tagit emot eller utfärdat. Det spelar ingen roll om de utfärdats av dig själv, av din kund eller av en tredje person i ditt namn. Skyldigheten gäller även elektroniska fakturor.

text: Under vissa förutsättningar får fakturorna lagras i annat EU-land eller ett land med vilket Sverige har avtal om ömsesidigt bistånd och administrativt samarbete med rättsverkningar som motsvarar EG-reglerna. RSV kommer att precisera förutsättningarna i allmänna råd.

text: Måste jag ange momsen i svenska kronor?

text: Oavsett i vilken valuta du fakturerar måste du alltid ange momsen i svenska kronor. Undantag: Om du har euro som redovisningsvaluta får du ange den svenska momsen i euro.

text: Du ska dessutom ange vilken valutakurs du använt vid omräkningen. Valutakursen är den senaste säljkurs som registrerats vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde när du räknar om momsen från fakturans valuta till svenska kronor. Tidpunkten för skattskyldighetens inträde är vanligtvis tidpunkten för leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst

text: Vad ska en faktura innehålla?

text: Datum för utfärdandet (fakturadatum)

text: Ett unikt löpnummer för varje faktura baserat på en eller flera serier

text: Säljarens registreringsnummer till moms

text: Kundens registreringsnummer till moms. Behöver endast anges om kunden är skattskyldig för förvärvet (omvänd skattskyldighet) eller om en köpare i annat EG-land åberopat sitt VAT-nummer för att få leveransen utan moms.

text: Säljarens och köparens namn och adress

text: Varornas mängd och art eller tjänsternas omfattning och art

text: Datum då omsättningen av varorna eller tjänsterna utförts eller slutförts. Vid a conto-betalning anges datum för betalning – om det kan fastställas och om det avviker från fakturadatum.

text: Beskattningsunderlaget för varje momssats eller undantag, enhetspriset exklusive moms, samt eventuell prisnedsättning eller rabatt som inte ingår i enhetspriset

text: Tillämpad momssats

text: Den moms som ska betalas. Om du använder vinstmarginalbeskattning ska du inte ange momsbelopp.

text: Vid befrielse från skatt eller vid omvänd skattskyldighet en hänvisning till

text: den relevanta bestämmelsen i ML,

text: den relevanta bestämmelsen i momsdirektivet eller

text: en annan uppgift om att omsättningen är skattebefriad eller att köparen är skyldig att betala moms.

text: Vid leverans av ett nytt transportmedel inom EG de uppgifter som behövs för att kunna avgöra att varan är ett nytt transportmedel (bilar, MC, båtar, flygplan)

text: Vid tillämpning av vinstmarginalbeskattning en hänvisning till o 9 a kap. i ML (för resetjänster 9 b kap.),

text: artikel 26 a i rådets direktiv 77/388/EEG

text: (för resetjänster

text: artikel 26

text: ) eller

text: en annan uppgift om att vinstmarginalbeskattning tillämpas.

text: Vad ska en förenklad faktura innehålla?

text: Datum för utfärdandet (fakturadatum)

text: Identifiering av säljaren

text: Identifiering av vilken typ av varor som levererats eller tjänster som har tillhandahållits

text: Den moms som ska betalas eller uppgifter som gör det möjligt att beräkna momsen

text: Vad ska en kreditnota innehålla?

text: En otvetydig hänvisning till ursprungsfakturan

text: Uppgifter om vad som ändrats

text: Momsen enligt ursprungsfakturan

text: Ökning eller minskning av momsen

text: I förekommande fall uppgift om att köparen är skyldig att betala momsen (omvänd skattskyldighet).

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10468-93/900

title: Mervärdeskatt på avgifter enligt avgiftsförordningen (1991:191)

text: Nytt: 2013-07-01

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Myndigheter och begreppet ekonomisk verksamhet, mervärdesskatt, dnr

text: 131 415747-13/111

text: Skattemyndigheterna

text: 1 Allmänt

text: Avgiftsförordningen (AvgF) trädde i kraft den 1 juli 1992. Samtidigt upphävdes

text: expeditionskungörelsen (1964:618)

text: stämpelförordningen (1964:619)

text: och

text: ersättningsförordningen (1991:354)

text: I RSV:s skrivelse till skattemyndigheterna 1992-11-03, Dnr

text: , lämnas en allmän redogörelse för de nya bestämmelserna och tillämpningen inom skatteförvaltningen. I skrivelsen, p. 1.6, redovisas kortfattat RSV:s uppfattning, att avgifter för tillhandahållanden av varor eller tjänster enligt

text: 4 §

text: AvgF är mervärdeskattepliktiga medan ansökningsavgifter enligt 9 § och avgifter för kopior, bevis och registerutdrag enligt

text: 15 §

text: AvgF är fria från mervärdeskatt.

text: I det följande redogörs närmare för den skatterättsliga bedömning som ligger till grund för RSV:s uppfattning.

text: 1.2 Allmänt om skattskyldigheten

text: En grundläggande princip för mervärdeskatten är att den skall vara konkurrensneutral. Av den anledningen beskattas även utåtriktad offentlig verksamhet. Angelägenheten av en konkurrensneutral beskattning har förstärkts genom bl.a. den utvidgade tjänstebeskattning som i huvudsak genomfördes 1991.

text: 1.3 Skatteplikt

text: Varor och tjänster är enligt

text: 7 §

text: ML skattepliktiga, om de inte särskilt har undantagits från skatteplikt enligt

text: 8 §

text: ML. Tjänst definieras som annat än vara eller fastighet som kan tillhandahållas i yrkesmässig verksamhet.

text: Tillhandahållanden av sådana varor och tjänster som kan avgiftsbeläggas av skattemyndigheterna enligt AvgF är inte i något fall undantagna från skatteplikt och till följd därav skattepliktiga.

text: 1.4 Yrkesmässigheten

text: För offentlig verksamhet - staten, inkl. affärsverken, kommuner och landsting - gäller sedan 1 januari 1991, enligt anvisningarna till 8 §

text: p.1 tredje stycket, ett särskilt yrkesmässighetsbegrepp. Alla tillhandahållanden mot vederlag, utom sådana som ingår som ett led i en myndighetsutövning, är enligt det nämnda lagrummet att anse som yrkesmässiga, oavsett vinstsyfte.

text: I förarbetena till lagstiftningen om en reformerad mervärdeskatt,

text: prop. 1989/90:111, s. 209

text: , anför departementschefen följande:

text: "Med det föreslagna begreppet myndighetsutövning förstås i enlighet med vad som gäller i andra sammanhang beslut eller åtgärder som ytterst är uttryck för samhällets maktbefogenheter och som kommer till stånd och får rättsverkningar för eller emot den enskilde i kraft av offentligrättsliga regler och inte på grund av avtal eller i övrigt regler av privaträttslig natur (jfr

text: prop. 1972:5 s. 311

text: f. och

text: prop. 1975:78 s. 141

text: ff.) I förhållande till lagrådsremissen vill jag tillägga följande angående innebörden av begreppet myndighetsutövning. Ett på författning grundat statligt eller kommunalt monopol på något visst slag av tjänst, medför således inte att det är fråga om någon myndighetsutövning. Detsamma gäller även om myndighet eller kommun i en författning direkt ålagts att bedriva en viss form av verksamhet. Det avgörande är i stället förhållandet mellan å ena sidan myndigheten eller kommunen och å andra sidan den enskilde."

text: Förutom sådana beslut, varigenom en myndighet ensidigt bestämmer om enskildas skyldigheter eller om ingrepp i enskildas frihet eller egendom, torde i allmänhet som myndighetsutövning räknas även rent faktiska åtgärder som innebär sådana ingrepp, även om de inte grundas på formliga beslut, s.k. faktiskt handlande.

text: Vad som skall anses ingå som ett led i en myndighetsutövning enligt ML överensstämmer enligt propositionen i princip med innebörden av begreppet "vid myndighetsutövning" i dels

text: 3 kap. 2 § skadeståndslagen

text: och dels bestämmelserna om ansvar vid tjänstefel i

text: 20 kap. 1 § första stycket brottsbalken

text: . Det betonas emellertid att bestämmelsen i ML avses tillgodose andra syften, nämligen att bestämma omfattningen av skattskyldigheten för offentlig utåtriktad verksamhet med hänsyn till bl.a. konkurrensneutralitet och fiskala intressen. Som exempel nämns den situationen att en myndighet tillhandahåller bevis och andra handlingar eller kopior därav i samband med att myndigheten meddelar beslut innebärande myndighetsutövning. Sådana tillhandahållanden bör enligt propositionen omfattas av skattefriheten.

text: 2 RSV:s skatterättsliga bedömning

text: Vid tillämpningen på skatteförvaltningens område bör följande gälla. Vad som här sägs torde i allt väsentligt vara tillämpligt även ifråga om andra statliga myndigheters uttag av avgifter enligt AvgF.

text: 2.1 Varor och tjänster

text: Avgifter som får tas ut med stöd av

text: 4 §

text: AvgF utgör utan undantag vederlag för sådana skattepliktiga tillhandahållanden, som inte kan anses utgöra led i en myndighetsutövning i den mening som avses i ML. Mervärdeskatt skall därför betalas.

text: 2.2 Ansökningsavgifter

text: Avgifter som tas ut för prövning av ärenden enligt

text: 9 §

text: AvgF kan i regel förutsättas ha ett direkt samband med själva myndighetsutövningen. Vid sådant förhållande utgör avgiften överhuvud taget inte vederlag för tillhandahållande av tjänst enligt

text: 7 §

text: ML. Även om avgift helt eller delvis skulle anses utgöra vederlag för ett skattepliktigt tillhandahållande, får detta förutsättas ha sådant samband med myndighetens beslut i ansökningsärendet att tillhandahållandet utgör ett led i myndighetsutövningen. Mervärdeskatt skall därför inte utgå.

text: 2.3 Kopior m.m., bevis och registerutdrag

text: Enligt

text: 15 §

text: AvgF skall en myndighet ta ut avgift för att den efter särskild begäran lämnar ut

text: kopia eller avskrift av allmän handling,

text: utskrift av upptagning för automatisk databehandling,

text: kopia av video- eller ljudbandsupptagning, eller

text: bevis och registerutdrag, när det är särskilt föreskrivet att sådant bevis eller utdrag skall tas ut efter viss avgiftsklass som framgår av

text: 20 §

text: AvgF.

text: På skatteförvaltningens område har sådana särskilda föreskrifter som anges i p. 4 ovan meddelats i ett antal författningar som framgår av p. i RSV:s inledningsvis berörda skrivelse.

text: Tillhandahållanden som skall avgiftsbeläggas med stöd av

text: 15 §

text: AvgF kan i vissa fall anses ha sådant samband med myndighetsutövning, att de inte är att anse som yrkesmässiga enligt ML; i andra fall föreligger inget sådant samband. Handläggningen av dessa ärenden sker emellertid oftast under expeditionsmässiga förhållanden, som gör att det i praktiken inte är möjligt att i det enskilda fallet utreda de omständigheter som bör läggas till grund för den skatterättsliga bedömningen. Härtill kommer att fullgörande av skyldigheten att tillhandahålla kopior m.m. av allmänna handlingar i sig har viss karaktär av myndighetsutövning. Med hänsyn härtill anser RSV, att alla tillhandahållanden som skall avgiftsbeläggas enligt

text: 15 §

text: AvgF bör kunna anses ingå som led i den myndighetsutövning som ursprungligen har legat till grund för den utlämnade handlingen. Mervärdeskatt bör på grund härav inte i något fall påföras sådana avgifter.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 1054-02/100

title: Biblioteksverksamhet

text: Nytt: 2016-01-20

text: Detta ställningstagande upphör att gälla genom ställningstagandet Upphävande av flera olika ställningstaganden, dnr

text: 131 26976-16/111

text: Riksskatteverket (nedan kallat RSV) vill härmed meddela följande synpunkter avseende begreppet biblioteksverksamhet.

text: Av

text: 3 kap. 11 § 2 mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML framgår att tillhandahållande i biblioteksverksamhet undantas från skatteplikt om verksamheten bedrivs av eller fortlöpande i mer än ringa omfattning understöds av det allmänna.

text: Av

text: prop. 1993/94:99

text: Ny mervärdesskattelag, sidan 154, framgår att föreslagen bestämmelse om vad som utgör biblioteksverksamhet överensstämmer med dåvarande lagstiftning i lagen om mervärdeskatt (

text: Av ML framgår att en förutsättning som måste vara uppfylld för att undantag från skatteplikt ska föreligga är att biblioteksverksamheten understöds av det allmänna. Den centrala förutsättningen är dock att biblioteksverksamheten är av sådant slag som avses i

text: 3 kap. 11 § 2

text: ML. Det är alltså fråga om ett specifikt mervärdesskatterättsligt begrepp. Vad som avses med detta begrepp framgår inte klart av förarbetena. Avgörande för den skatterättsliga tolkningen är nu också EG:s mervärdesskatteregler.

text: RSV anser mot denna bakgrund att med biblioteksverksamhet avses de traditionella biblioteken, dvs. de som har som sin huvudsakliga syssla att bedriva denna typ av verksamhet. Härmed avses bibliotek i kulturlivets eller folkbildningens tjänst. Övriga bibliotek, såsom t.ex. RSV:s eget bibliotek, bör inte omfattas av undantaget från mervärdesskatteplikt.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10632-98/900

title: Optikertjänster m.m.

text: Nytt: 2000-02-16

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och får anses ersatt av ställningstagandet Refraktionsanpassningstjänster, dnr

text: Sammanfattning

text: Kammarrätten i Stockholm har i ett antal domar 1998-10-02 ansett att en optikertjänst skall delas upp. RSV har inte överklagat domarna. I skrivelsen redovisas varför domarna inte överklagats och hur SKM lämpligen bör hantera pågående processer om optikertjänster. I skrivelsen uttalar sig även RSV om tillämpligheten av äldre EG-domar.

text: Den mervärdesskatterättsliga hanteringen av s.k. optikertjänster med anledning av några kammarrättsdomar m.m.

text: Kammarrätten i Stockholm (KR) har i fyra domar av den 2 oktober 1998, mål 2889-1997, 5057--5060-1997, 5061--5064-1997 och 5065--5068-1997, avseende, såvitt nu är av intresse, redovisningsperioderna 1991-1994 ansett att en optikertjänst skall delas upp, varvid synundersökning är att anse som skattefri och glasögonförsäljning som skattepliktig. KR har således ansett att synundersökningstjänster är undantagna från skatteplikt oavsett om de tillhandahålls med eller utan samband med synhjälpmedelsförsäljning och att detta bör gälla fr.o.m. den 1 januari 1991.

text: Domarna strider mot det synsätt Riksskatteverket (RSV) gett uttryck för avseende tiden före den 1 januari 1995 (se t.ex. Handledning för mervärdeskatt 1993, s. 87), men överensstämmer med RSV:s synsätt för tiden därefter (se t.ex. RSV:s rekommendationer m.m. om undantag från skatteplikt för omsättning avseende sjukvård, tandvård och social omsorg enligt

text: mervärdesskattelagen

text: , RSV S 1996:7, avsnitt 2.3, och Handledning för mervärdesskatt 1998 s. 93, (se avsnitt 4.3.1.3 i MHL 1999).

text: RSV har inte överklagat nämnda domar. Skälet är att domarna, enligt RSV:s mening, får anses vara i överensstämmelse med den utveckling mot en tillämpning av en s.k. delningsprincip som på senare år har utvecklats inom svensk rättspraxis. Detta får även anses vara i överensstämmelse med EG-rätten.

text: Enligt uppgift pågår ett flertal processer om optikertjänster i olika domstolsinstanser runt om i landet. RSV anser att skattemyndigheterna (SKM) bör iaktta följande riktlinjer vid handläggningen av dessa mål i pågående domstolsprocesser.

text: I processer där den skattskyldige är klaganden bör SKM medge bifall till överklagandet med t.ex. följande motivering.

text: "Kammarrätten i Stockholm har i fyra domar den 2 oktober 1998, mål nr 2889-1997, 5057--5060-1997, 5061--5064-1997 och 5065--5068-1997, ansett att en optikertjänst skall delas upp. RSV har inte överklagat domarna med den motiveringen att dessa får anses vara i överensstämmelse med den utveckling mot en tillämpning av en s.k. delningsprincip som på senare år har utvecklats inom svensk rättspraxis. Detta får även anses vara i överensstämmelse med EG-rätten.

text: "Mot bakgrund av det anförda medger SKM bifall till överklagandet."

text: I processer där SKM är klaganden bör överklagandet återkallas. Ett återkallande behöver normalt inte motiveras, men bör lämpligen göras i dessa fall med ovan angivna motivering och med t.ex. följande avslutning:

text: "Mot bakgrund av det anförda återkallar SKM sitt överklagande."

text: I optikerprocesserna har EG-domen 385/85 ofta åberopats. I detta sammanhang vill RSV göra följande generella påpekande vad avser EG-domars tillämplighet för tiden före den 1 januari 1995. EG-domar kan ha betydelse även för tiden dessförinnan. Sådana domar kan därvid användas vid tolkning av bestämmelser i lagen (

text: ) om mervärdeskatt och

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: som var EG-konforma, dvs. överensstämde med EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv, redan före Sveriges medlemskap i EU. Det är dock viktigt att notera att någon bundenhet av EG-domar före denna tidpunkt inte kan anses föreligga för SKM.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10650-02/120

title: Vinstmarginalbeskattning och begagnade bilar m.m.

text: Nytt: 2005-02-02

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Vinstmarginalbeskattning och utländska begagnade bilar och motorcyklar, dnr

text: 130 753322-04/111

text: Frågor har uppkommit om tillämpning av mervärdesskattereglerna för vinstmarginalbeskattning vid handel med begagnade bilar och motorcyklar. Särskilt har omfattningen av återförsäljares undersökningsplikt i dessa fall diskuterats. Riksskatteverket ger i denna skrivelse sin syn på frågorna.

text: 1 Allmänt om vinstmarginalbeskattning vid handel med begagnade bilar och MC

text: Vinstmarginalbeskattning, VMB, får enligt 9a kap.

text: 1 § Mervärdesskattelagen (1994:200)

text: ,ML, användas vid en skattskyldig återförsäljares omsättning inom EG av begagnade bilar och MC. En förutsättning är att fordonen köpts in från någon som inte är näringsidkare, eller från en näringsidkare som i sin tur använt VMB vid sin omsättning eller vars omsättning undantas från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 24 §

text: ML (se vidare nämnda paragraf för vissa ytterligare fall då VMB kan tillämpas).

text: En skattskyldig återförsäljare får enligt 9a kap.

text: 3 §

text: ML alltid tillämpa ML:s allmänna bestämmelser vid omsättning av begagnade varor, även om förutsättningarna för tillämpning av VMB är uppfyllda.

text: Beskattningsunderlaget utgörs enligt 9a kap. 9-11 §§ ML, vid tillämpning av VMB, av skillnaden mellan ett fordons inköpspris och försäljningspris minskat med den mervärdesskatt som ingår i denna marginal, 20 %.

text: När det gäller motorfordon som förvärvats i annat syfte än skrotning, måste beskattningsunderlaget räknas ut för varje sålt fordon för sig. Enligt 9a kap.

text: 11 § tredje stycket

text: ML får den förenklade periodvisa metoden att beräkna beskattningsunderlaget vid VMB, som annars i vissa fall kan tillämpas, inte användas vid bilhandel. Vid en förlustaffär får något mervärdesskatteavdrag beräknat på en negativ marginal inte ske.

text: VMB kan, enligt 9a kap.

text: 19 §

text: ML, aldrig användas vid omsättning till annat EG-land av nya transportmedel. Dessa definieras i 1 kap. 13a § ML. De innebär att reglerna inte kan tillämpas för bilar och motorcyklar som omsätts inom 6 månader efter det att de första gången tagits i bruk, eller som före omsättningen har körts högst 6 000 km. Vid omsättning av ibruktagna sådana fordon inom landet kan dock VMB användas om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda.

text: Enligt

text: 11 kap. 5 § 1 st. 8

text: ML ska den skattskyldige i faktura eller jämförlig handling ange ”övrigt som kan ha betydelse för bedömningen av skattskyldigheten och mottagarens avdragsrätt eller rätt till återbetalning.” Enligt RSV:s uppfattning innebär detta att en skattskyldig återförsäljare, vid redovisning av mervärdesskatt enligt VMB, måste ange att denna beskattningsmetod använts eller hänvisa till relevant lagrum, dvs. 9a kap. ML. Beskattningsunderlaget eller den mervärdesskatt som den skattskyldige återförsäljaren har att redovisa enligt VMB-systemet får däremot enligt vad som framgår av 9a kap.

text: 16 §

text: ML inte anges i fakturan.

text: 2 Gemenskapsinterna förvärv från annat EG-land

text: Enligt reglerna i 2a kap. 2-3 §§ ML utgör en svensk avdragsberättigad näringsidkares inköp av varor från ett annat EG-land ett gemenskapsinternt förvärv (GIF) om varorna transporteras till Sverige. Ett GIF är i mervärdesskattehänseende skattepliktigt om motsvarande omsättning inom landet hade varit det,

text: 3 kap. 1 § tredje stycket

text: ML. Undantag från skatteplikt för GIF föreligger om inköpet skett från en leverantör i ett annat EG-land och omsättningen där beskattats enligt VMB-regler, förutsatt dessutom att leverantören i sin faktura angett att beskattning skett på detta sätt, 3 kap. 30f § ML.

text: Vid en svensk skattskyldig återförsäljares skattepliktiga GIF ska hans registreringsnummer för mervärdesskatt åberopas. Förvärvet sker därvid utan utländsk mervärdesskattedebitering. Ett skattepliktigt GIF medför skattskyldighet till mervärdesskatt för köparen. Utgående mervärdesskatt ska redovisas beräknat på inköpspriset jämte ev. påförda punktskatter i leverantörslandet, 7 kap. 2a § 1 ML. Normalt föreligger avdragsrätt eller återbetalningsrätt för denna förvärvsskatt enligt ML:s allmänna bestämmelser i 8 och

text: 10 kap.

text: ML.

text: Om ett GIF ska beskattas i Sverige enligt ML, påverkas det inte av att säljaren eventuellt felaktigt debiterat utländsk mervärdesskatt och/eller underlåtit att ange den svenske köparens registreringsnummer. Även om det i säljarens faktura anges att en viss del av fakturabeloppet är utländsk skatt, ska beskattningsunderlaget för GIF inkludera hela det fakturerade beloppet.

text: För att VMB ska kunna tillämpas vid omsättning inom landet av en begagnad vara som förvärvats från en näringsidkare i ett annat EG-land krävs att omständigheterna är sådana att GIF:et är skattefritt enligt

text: 3 kap. 30 f §

text: ML. Den från vilken varorna förvärvats måste alltså ha tillämpat VMB vid sin omsättning och angett detta i fakturan.

text: En utländsk leverantörsfaktura som varken innehåller mervärdesskattedebitering eller anteckning om att VMB tillämpats bör enligt RSV:s mening uppfattas som att leverantören omsatt varan enligt allmänna mervärdesskatterättsliga principer, dvs. utan tillämpning av VMB. Skattepliktigt GIF föreligger för den svenske köparen, som inte heller kan tillämpa VMB vid efterföljande omsättning inom landet.

text: Det som nu sagts ska ses mot bakgrund av den frivillighet som är inbyggd i VMB-systemet, dvs. den skattskyldige återförsäljarens rätt att kunna välja att tillämpa de allmänna bestämmelserna vid omsättningen. Att den utländske leverantören förvärvat en bil från en privatperson innebär med andra ord inte att han måste tillämpa VMB vid omsättningen.

text: 3 Återförsäljarens undersökningsplikt

text: Det ankommer på en skattskyldig återförsäljare att förvissa sig om att samtliga ovan angivna förutsättningar för tillämpning av VMB föreligger, för att hans omsättningar ska kunna ske med användande av VMB-reglerna. Återförsäljarens undersökningsplikt bör enligt RSV:s mening kunna uppfyllas enligt följande.

text: 3.1 Begagnade bilar inköpta i annat EG-land

text: Av det inköpta fordonets utländska registreringsbeviset framgår i normalfallet vem som varit sista brukare av fordonet i det andra EG-landet. Om sista brukare varit ett företag i ett annat land indikerar detta vanligen att fordonet inte är infogningsbart i VMB-systemet.

text: Enligt RSV:s uppfattning bör en skattskyldig återförsäljare vid förvärvet ta del av uppgifterna om sista brukare i det utländska registreringsbeviset. Om bilen därvid visar sig senast ha varit brukad av ett företag kan en utländsk leverantörs hänvisning till VMB-systemet i fakturan inte utan vidare tas för god. En ytterligare utredning är då påkallad. Denna ytterligare utredning bör ske genom kontakt med det företag som i det utländska registreringsbeviset uppges vara sista brukare, samt genom granskning av leverantörens inköpsfaktura med avseende på för VMB-bedömningen relevanta uppgifter.

text: Om ett begagnat fordon köps in från en säljare i ett annat EG-land som inte agerar som bilhandlare och inte fakturerar enligt VMB-bestämmelserna, förutsätter tillämpning av VMB vid kommande återförsäljning normalt att säljaren inte är näringsidkare. Om en undersökning visar att säljaren inte är brukare av fordonet enligt det utländska registreringsbeviset, bör detta föranleda ytterligare undersökningar. En person som inte är brukare enligt registreringsbeviset kan nämligen normalt inte utan vidare antas ha innehaft fordonet för privat bruk.

text: 3.2 Begagnade bilar inköpta i Sverige

text: Vid köp av svenskregistrerade begagnade bilar från svenska bilhandlare krävs enligt RSV:s uppfattning att inköpsfakturan innehåller hänvisning till att VMB-reglerna tillämpats för att den skattskyldige återförsäljaren ska kunna tillämpa VMB när bilen säljs på nytt.

text: Vid köp av bilar i Sverige som vid inköpstillfället inte är registrerade i bilregistret bör en svensk skattskyldig återförsäljare närmare undersöka om säljaren är näringsidkare eller inte. Även i dessa fall bör dokumentation beträffande bilens ägarhistorik inhämtas som stöd för bedömningen om VMB får tillämpas vid den efterföljande omsättningen. Säljarens inköpsfaktura jämte det utländska registreringsbeviset torde ge svar på om VMB får tillämpas eller inte.

text: Om en skattskyldig återförsäljare förvärvat fordon i samband med skattefritt övertag av verksamhet enligt

text: 3 kap. 25 §

text: ML får fordonen säljas med tillämpning av VMB, under förutsättning att sådant underlag från den övertagna verksamheten finns som visar att fordonet förvärvats på ett sådan sätt som medger tillämpning av VMB vid återförsäljningen.

text: 4 Sammanfattning

text: En skattskyldig återförsäljares rätt att tillämpa VMB eller inte beror bl.a. på om leverantören är näringsidkare eller inte. Om leverantören är näringsidkare har det betydelse om denne redovisar, och också har rätt att redovisa, skatt enligt VMB-principen eller inte. Fordonets ägarhistorik har betydelse för att avgöra säljarens status, och om VMB kan tillämpas.

text: Den skattskyldige återförsäljaren ska, innan VMB används:

text: kontrollera om leverantören är näringsidkare eller inte,

text: tillse att inköpsfakturan innehåller uppgift om att VMB tillämpats, om inköp skett från en näringsidkare,

text: tillse att inköpsfakturan inte innehåller mervärdesskattedebitering eller uppgift om att skattefri gemenskapsintern leverans skett,

text: kontrollera om omständigheterna är sådana att leverantören har haft rätt att tillämpa VMB, i de fall inköpsfakturan anger att VMB tillämpats.

text: Om det föreligger osäkerhet om VMB kan tillämpas eller inte ska kontrolleras till vem och på vilket sätt den sista brukaren enligt det utländska registreringsbeviset sålt bilen. Vidare ska den utländske leverantörens inköpsfaktura undersökas med avseende på från vem och på vilket sätt inköpet skett.

text: Vid inköp från någon annan än den som är näringsidkare i annat EG-land bör den skattskyldige återförsäljaren kontrollera att den man köper ifrån är den som anges som siste brukare enligt det utländska registreringsbeviset. Om så inte är fallet bör, liksom vid köp av flera bilar från samma person, närmare kontrolleras om säljaren inte ska anses agera som näringsidkare.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10651-02/110

title: Mervärdesskatt för artistframträdanden och produktionsbolag

text: Nytt 2017-01-27

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Artistframträdanden, mervärdesskatt, dnr.

text: 131 44322-17/111

text: 1 Inledning

text: Fråga har uppkommit hur artistframträdanden ska mervärdesbeskattas med anledning av Regeringsrättens (RR) dom 2002-03-11 (mål nr 7007-2000) i ett förhandsbeskedsärende som avser mervärdesskatt för artistframträdanden och för ett produktionsbolag. Riksskatteverket, RSV, ger i denna skrivelse sin syn på tillämpningsfrågor som aktualiseras med anledning av domen.

text: RR:s dom finns intagen i RSV:s rättsfallsprotokoll 8/02, och Skatterättsnämndens, SRN, förhandsbesked i rättsfallsprotokollet 33/00.

text: 2 Regeringsrättens avgörande

text: RR anser i domen att ett produktionsbolags tillhandahållande till en arrangör ska beskattas med 25 % moms. RR gör därvid samma bedömning som SRN att omsättningen inte kan anses undantagen från skatteplikt såsom artistframträdande. Undantaget från skatteplikt i

text: 3 kap. 11 § 1 mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, avseende utövande artisters framförande av verk, är således enbart tillämpligt för artistens eget tillhandahållande.

text: Omständigheterna i målet var enligt domen i korthet följande:

text: ”Enligt förutsättningarna i ärendet har bolaget genom egna anställda eller underleverantörer skapat ett sceniskt verk för en viss musikgrupp. Bolaget avser att träffa avtal med olika arrangörer om uppförande av verket mot en viss ersättning. Härvid medverkar inte bara musikgruppen utan också annan personal. Frågan i målet avser om mervärdesskatt skall tas ut på ersättningen och i så fall efter vilken procentsats.”

text: 3 Räckvidden av

text: 3 kap. 11 § 1

text: ML

text: Den första frågan som bör ställas med anledning av RR:s dom är vilken räckvidd undantaget enligt

text: 3 kap. 11 § 1

text: ML har. Enligt bestämmelsen undantas från skatteplikt

text: ”en utövande konstnärs framförande av ett sådant litterärt eller konstnärligt verk som omfattas av lagen (

text: ) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk”.

text: RSV:s uppfattning har tidigare varit att undantaget gäller i samtliga led fram till arrangör. Denna uppfattning måste nu revideras på grund av RR-domen.

text: Enligt SRN:s motivering gäller följande.

text: ”Den första frågan som bolaget aktualiserat i ärendet är om bolagets omsättningar är skattepliktiga eller om, som Riksskatteverket hävdat, fråga är om omsättning avseende en tjänst som är undantaget från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 11 § 1

text: ML, dvs. en utövande konstnärs framförande av ett sådant litterärt eller konstnärligt verk som omfattas av URL. Som utövande konstnärer enligt den nämnda bestämmelsen kan anses såväl solister som ensembler.

text: Att en utövande konstnär bedriver sin verksamhet i bolagsform påverkar enligt nämndens mening inte skattefriheten. I förevarande fall är det emellertid inte de i produktionen deltagande artisterna m.fl. som driver bolaget utan dessa är anställda eller medverkar som underleverantörer i bolagets produktion. Nämnden finner därför att bolagets omsättning inte kan anses avse en utövande konstnärs framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk.”

text: RR förklarade sig i domen göra samma bedömning.

text: SRN och RR anser således att en förutsättning för att ett bolags omsättning ska omfattas av undantaget är att det är en utövande konstnär som driver bolaget. Artister som ”satt sig på bolag”, t.ex. en orkester som bedriver sin verksamhet i ett aktiebolag som ägs av medlemmarna, är således att jämställa med den enskilda artisten. Sådana bolag brukar betecknas artistbolag . Ofta förekommer dock att ett bolag ägs av endast en eller ett fåtal av orkestermedlemmarna och ibland av andra än de utövande konstnärerna, t ex make, barn eller annan. Enligt RSV:s uppfattning bör det räcka att någon av de utövande konstnärerna äger bolaget eller annars har ett bestämmande inflytande över detta för att bolagets framträdande ska omfattas av undantaget.

text: Bolag som tillhandahåller artistframträdanden, men inte drivs av någon av artisterna, benämns i denna skrivelse produktionsbolag. Tillhandahållanden av ett sådant produktionsbolag omfattas inte av undantaget i

text: 3 kap. 11 § 1

text: ML.

text: 4 Räckvidden av

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 8

text: ML

text: Den andra frågan som bör ställas med anledning av RR:s dom är när en omsättningen utgör en sådan överlåtelse eller upplåtelse av upphovsrätt som avses i

text: 7 kap. 1 § 3 stycket 8

text: ML, och som därför beskattas med 6 % moms. Enligt bestämmelsen tillämpas skattesatsen 6 % för

text: ”upplåtelse eller överlåtelse av rättigheter som omfattas av 1,4 eller

text: 5 § lagen (1960:729)

text: om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, dock inte när det är fråga om fotografier, reklamalster, system och program för automatisk databehandling eller film, videogram eller annan jämförlig upptagning som avser information”.

text: SRN uttalade i förhandsbeskedet bl.a. följande i frågan om produktionsbolaget kan anses ha upplåtit någon upphovsrätt till arrangören:

text: ”Att arrangören tar ut entréavgifter vid bolagets framförande innebär inte att han framför verket eller innehar någon annan rätt till det. Arrangören har således inte någon rätt till verket sådant det föreligger som något andligt tillskapat utan endast vissa rättigheter vid bolagets framförande av det.”

text: RR uttalade följande angående upplåtelsefrågan:

text: ”Bolagets prestationer enligt avtalet får anses innefatta en tjänst som innehåller olika komponenter, bestående i bl.a. ett antal personers, i första hand musikgruppens, arbetsprestationer samt – med hänsyn till att det sceniska verket därvid för arrangörens räkning presenteras för publik – också en upplåtelse av bolagets upphovsrätt till verket.”

text: RR bedömde således att produktionsbolagets tillhandahållande till viss del kunde anses innefatta en upphovsrättsupplåtelse. Denna upplåtelse ansågs emellertid vara en underordnad prestation, varför den lägre skattesatsen enligt 7 kap. 1 § tredje stycket 8 inte skulle tillämpas.

text: 5 Tillhandahållande av en eller flera tjänster

text: En tredje fråga som bör ställas med anledning av domen är om det är en eller flera tjänster som tillhandahålls.

text: RR anförde i denna del bl.a.:

text: ”Bolagets prestationer enligt avtalet får anses innefatta en tjänst som innehåller flera komponenter, bestående i bl.a. ett antal personers, i första hand musikgruppens, arbetsprestationer samt - med hänsyn till att det sceniska verket därvid för arrangörens räkning presenteras för publik - också en upplåtelse av bolagets upphovsrätt till verket.

text: Frågan blir då om en eller flera tjänster skall anses föreligga. Av EG-domstolens praxis (t.ex. dom den 28 februari 1999 i

text: mål C-349/96

text: , Card Protection Plan Ltd, REG 1999 s. I-973) följer att det är fråga om en enda tjänst om en eller flera delar utgör den huvudsakliga tjänsten medan andra delar är av underordnad karaktär. En tjänst skall anses som underordnad en huvudsaklig tjänst när kunderna inte efterfrågar den i sig utan endast som ett medel att på bästa sätt åtnjuta den egentliga tjänst som företaget tillhandahåller.

text: Om endast en tjänst föreligger skall skattesatsen bestämmas efter vad som gäller för denna tjänst. I annat fall skall en uppdelning av de olika tjänsterna ske så att var och en beskattas efter den skattesats som gäller för respektive tjänst. Uppdelningen får, om den inte kan fastställas på annat sätt, ske efter skälig grund.

text: De i målet lämnade uppgifterna ger inte ett helt tillfredställande underlag för en säker bedömning. Omständigheterna - däribland det förhållandet att produktionen fått namn efter musikgruppen - tyder emellertid med avsevärd styrka på att musikgruppens framträdande utgör den huvudsakliga tjänsten och att övriga tjänster är underordnade denna.”

text: Ett artistframträdande innefattar ofta en mängd olika tillhandahållanden, som om de utförs var för sig kan beskattas med olika skattesatser eller vara skattefria. Som exempel på sådana ingående tjänster kan nämnas sång, musik, ljus- och ljudtjänster, transporter, uthyrning av instrument, rekvisita, scen, scenkläder och rättighetsupplåtelser. Fråga uppkommer därvid om en eller flera tjänster tillhandahålls vid ett artistframträdande.

text: I den nu aktuella domen fann RR således att omständigheterna i målet, däribland det förhållandet att produktionen fått namn efter musikgruppen, med avsevärd styrka tydde på att musikgruppens framträdande utgjorde den huvudsakliga tjänsten och att övriga tjänster var underordnade denna.

text: RSV anser att det vid framförande av ett verk för publik i regel är framförandet som sådant som utgör det huvudsakliga tillhandahållandet så som RR har funnit i sin dom. Endast under särskilda omständigheter, se

text: RÅ 1999 ref. 9

text: angående en programledares och producents omsättning av programledartjänster och rättigheter till ett verk, kan det förekomma att en uppdelning av beskattningsunderlaget blir tillämplig.

text: En liknande fråga uppkommer i de fall då undantaget från skatteplikt enligt

text: 3 Kap. 11 § 1

text: ML är tillämpligt. SRN meddelade den 12 juni 1995 ett förhandsbesked om ett orkesterbolags verksamhet. I förhandsbeskedsärendet frågade en orkester som bedrev sin verksamhet i två egna bolag om verksamheten i stället kunde bedrivas i ett bolag med uppdelning av faktureringen på skattefria och skattepliktiga tjänster. Svaret blev nej, med motiveringen att tillhandahållandet huvudsakligen avsåg artistframträdandet.

text: I ett annat förhandsbesked av den 16 februari 1999 ansåg SRN att ersättningen åt en artist inte kunde delas upp på från skatteplikt undantaget gage och skattepliktiga tjänster som utgjorde ett underordnat led i framträdandet.

text: 6 RSV:s bedömning vid olika avtalssituationer

text: RR:s dom har väckt frågor om hur olika avtalssituationer inom artistbranschen bör bedömas. I det följande lämnas olika exempel på situationer som kan förekomma, och RSV:s bedömning av hur beskattning ska ske. Vad som avses med artistbolag respektive produktionsbolag har redogjorts för tidigare i skrivelsen.

text: 6.1 Produktionsbolag tillhandahåller ett artistframträdande

text: Förutsättningar: Avtal om artistframträdande finns mellan produktionsbolag och arrangör. Artister/artistbolag är underleverantörer till produktionsbolaget och har inte kontrakt med arrangören.

text: RSV:s bedömning:

text: Tillhandahållandet mellan produktionsbolag och arrangör eller annan köpare är att anse som en enda tjänst. Någon uppdelning får inte göras på olika underordnade tjänster. Tjänsten är inte undantagen från skatteplikt enligt ML (produktionsbolaget ägs/drivs inte av artisterna).

text: Omsättningsland bestäms enligt

text: 5 kap. 6 § 1 p.

text: ML, vilket innebär att beskattning ska ske i Sverige om artistframträdandet sker inom landet.

text: Skattesatsen är 25 % vid omsättning inom landet.

text: Vid fakturering mellan produktionsbolag och arrangör/annan köpare tas skatt således ut med 25 % moms om artistframträdandet äger rum inom landet.

text: Om produktionsbolaget är utländsk företagare är bolaget skattskyldigt i Sverige, och ska registreras till mervärdesskatt här. Den som förvärvar tjänsten (arrangören) är inte skattskyldig i fråga om tjänster av detta slag,

text: 1 kap. 2 § första stycket 3 p.

text: ML.

text: Tillhandahållandet mellan artist/artistbolag och produktionsbolag är undantaget från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 11 § 1

text: ML.

text: Det förekommer ibland när direkt avtal saknas mellan artist och arrangör att den senare utöver rätt till skadestånd från produktionsbolaget vid eventuellt kontraktsbrott förbehåller sig sådan rätt gentemot artisten. Enbart förekomsten av en sådan skadeståndsklausul kan dock inte jämställas med ett avtal om artistframträdande direkt mellan artist och arrangör.

text: 6.2 Produktionsbolags förmedling i eget namn av ett artistframträdande

text: Förutsättningar: Avtal om artistframträdande finns mellan produktionsbolag och arrangör. Produktionsbolaget förmedlar i eget namn framträdandet. Artister/artistbolag har inte kontrakt med arrangören.

text: RSV:s bedömning:

text: Ett produktionsbolags förmedling i eget namn av en hel produktion som innehåller artistframträdande beskattas på samma sätt som ett produktionsbolags försäljning av artistframträdande. Även i detta fall är produktionsbolaget motpart till arrangören, och svarar gentemot denne för att framträdandet/produktionen tillhandahålls.

text: Tillhandahållandet mellan produktionsbolag och arrangör eller annan köpare är även i detta fall att anse som en enda tjänst. Förmedling i eget namn innebär i enlighet med

text: 6 kap. 7 §

text: ML att produktionsbolaget ska anses ha omsatt en tjänst till arrangören, som i sin tur anses ha förvärvat den av artisten. Beskattning av tillhandahållandena av tjänster mellan produktionsbolag och arrangör respektive artist/artistbolag och produktionsbolag ska därför ske såsom vid punkt 6.1 ovan.

text: 6.3 Förmedling i annans namn åt artist eller arrangör

text: Förutsättningar: avtal avseende artistframträdandet finns mellan artist/artistbolag och arrangör, men inte mellan produktionsbolag och arrangör. Avtal om förmedling av artistframträdande mot provision eller liknande ersättning finns mellan produktionsbolag och artist/artistbolag eller mellan produktionsbolag och arrangör.

text: RSV:s bedömning:

text: Anlitas ett produktionsbolag, eller någon annan, som förmedlare, tillhandahålls en förmedlingstjänst avseende artistframträdande. Förmedlingstjänsten tillhandahålls till den som man har ingått förmedlingsavtal med. Det kan vara artisten/artistbolaget, eller arrangören. Förmedlingstjänsten är skattepliktig och skattesatsen för förmedlingsprovisionen är 25 %.

text: För att ett produktionsbolags eller annan förmedlares förmedling för en artists/artistbolags eller för en arrangörs räkning och i dennes namn ska beskattas som en förmedlingstjänst krävs följande.

text: Artisten/artistbolaget tillhandahåller i eget namn till arrangören ett artistframträdande med underordnade tjänster i form av produktion, utrustning m.m. Tillhandahållandet är därvid undantaget från momsplikt enligt

text: 3 kap. 11 § 1 p.

text: ML. På fakturan mellan artist/artistbolag och arrangör tas därför inte ut moms. Detta gäller även om förmedlaren inkasserar gaget åt artisten.

text: Avtalet om artistframträdandet ska ha slutits mellan artist och arrangör. Artisten/artistbolaget fakturerar arrangören för gaget. Förmedlaren ska i sina räkenskaper och vid sin egen fakturering av arrangören ta upp sin förmedlingsprovision, men däremot inte det gage som tillkommer artisten. Om förmedlaren också åtagit sig att förmedla betalningen av gaget till artisten, ska han behandla gaget som ett belopp som uppbärs för annans räkning. Artistens krav på förmedlaren avser i detta fall att få ut det belopp som förmedlaren uppburit för hans räkning.

text: Omsättningsland för förmedlingstjänsten bestäms enligt

text: 5 kap. 8 §

text: ML, vilket såsom huvudregel innebär att beskattning ska ske i Sverige om förmedlaren har sätet för sin ekonomiska verksamhet eller ett fast etableringsställe i Sverige. Om framträdandet äger rum utanför EG ska dock förmedlingstjänsten enligt

text: 5 kap. 11 §

text: ML anses omsatt utomlands, varvid den inte beskattas i Sverige. Enligt de ändringar i

text: 5 kap. 6 §

text: ML, som Riksdagen beslutat ska träda i kraft den 1 januari 2003, se

text: prop. 2002/03:5

text: , gäller dock från det datumet följande.

text: 5 kap. 6 §

text: ML, vilket innebär att tjänsten normalt anses omsatt och beskattas i Sverige om framträdandet äger rum inom landet. Reglerna i 5 kap. 7a § ML är dock tillämpliga vid förmedling inom EG, vilket innebär att en förmedlingstjänst som annars anses omsatt i ett annat EG-land blir omsatt i Sverige om köparen av tjänsten åberopar ett svenskt momsregistreringsnummer. Motsvarande gäller för en förmedlingstjänst som avser ett framträdande i Sverige om köparen åberopar ett momsregistreringsnummer i ett annat EG-land. Beskattning sker då i det andra landet.

text: På faktura mellan produktionsbolag och artist/artistbolag eller mellan produktionsbolag och arrangör tas moms ut med 25 % för förmedlingsprovisionen.

text: För övriga tjänster som produktionsbolaget vid sidan av förmedling utför åt arrangör eller artist enligt särskilt avtal, t ex tillhandahållande av ljud- eller ljusanläggning, hotellrum, busstransport, gäller tillämplig skattesats för varje tjänst vid omsättning inom landet. Tillhandahållande av hotellrum i utlandet och persontransporter till och från Sverige ska inte beskattas i Sverige. Omsättningsland för stödtjänster vid artistiska framträdanden som är ett nödvändigt villkor för att huvudtjänsten ska kunna utföras, t.ex. ljus- och ljudtjänster, scenläggande, anses enligt

text: 5 kap. 6 § 1 p.

text: ML vara omsatta där framträdandet sker, se EG-domstolens dom i

text: mål C-327/94

text: , Dudda.

text: 6.4 Orkesterverksamhet

text: Förutsättningar: Det förekommer att ett antal musiker tillfälligt går ihop och bildar en orkester och att en av musikerna, orkesterledaren, träffar avtal med arrangören och fakturerar denne för spelningen. Var och en av musikerna fakturerar därefter orkesterledaren för sin andel i ersättningen från arrangören.

text: RSV:s bedömning:

text: Såväl orkesterledarens som övriga musikers ersättning bör anses skattefria enligt

text: 3 kap. 11 § 1 p.

text: ML. Det bör alltså inte spela någon roll om man av praktiska skäl väljer att en av orkestermedlemmarna fakturerar arrangören. Om däremot orkesterledaren inte deltar i framförandet utan endast verkar som administratör bör han jämställas med ett produktionsbolag. I ledet orkesterledare och arrangör bör i så fall skattesatsen 25 % gälla, medan musikernas tillhandahållande är skattefritt.

text: Det förekommer också att medlemmar i en orkester gemensamt i enkelt bolag utför musikframträdanden varvid inkomsterna oavsett om endast en av medlemmarna fakturerar arrangören fördelas dem emellan. Även i ett sådant fall bör den ersättning som tillfaller var och en omfattas av skattefriheten.

text: 6.5 Samarrangemang

text: Förutsättningar: Artister/artistbolag eller produktionsbolag har samarrangemang med andra, t.ex. ideella föreningar eller andra produktionsbolag eller artister. De medverkande parterna driver därmed en verksamhet i enkelt bolag.

text: RSV:s bedömning:

text: För enkelt bolag gäller skattemässigt att var och en av delägarna ska redovisa sin andel av intäkter och kostnader, liksom utgående och ingående moms. Det innebär att intäkter och kostnader måste hållas isär från den övriga bokföringen, projektredovisning. Utgående och ingående moms ska redovisas av var och en av parterna utifrån dennes andel i bolaget.

text: När det gäller verksamhet av här aktuellt slag som bedrivs av ideella föreningar är ofta sådana inkomster skattebefriade enligt

text: 7 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: . I så fall föreligger inte skattskyldighet till mervärdesskatt för föreningen,

text: 4 kap. 8 §

text: ML.

text: För skattskyldiga parter i ett samarrangemang av detta slag gäller emellertid de vanligt reglerna för uttag och redovisning av mervärdesskatt.

text: 7 Tillträde till konserter och andra föreställningar

text: Skattesatsen 6 % gäller enligt

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 5 p.

text: ML för

text: ”tillträde till konserter, cirkus- biograf-, teater-, opera- eller balettföreställningar eller andra jämförliga föreställningar”.

text: Beskattningsunderlaget i dessa fall utgörs av allmänhetens avgifter för tillträde till föreställningen. Det är endast arrangören av föreställningen, den som utåt gentemot publiken inbjuder till föreställningen, som är skattskyldig för entréintäkterna.

text: Närmare information om tillämplig skattesats för tillträde till konserter m.m. finns i RSV:s handledning för mervärdesskatt 2002, s. 666f


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10654-01/100

title: Organisationskostnader

text: Nytt: 2016-10-07

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Holdingbolag – avdragsrätt för mervärdesskatt” daterat 2016-10-06, dnr

text: 131 435175-16/111

text: Sammanfattning

text: Denna skrivelse avser belysa RSV:s syn på hur domen

text: (Cibo) ska tolkas vad gäller vissa kostnader i samband med anskaffning av dotterbolag.

text: EG-domstolens dom

text: ang. Cibo Participations SA om avdragsrätt för mervärdesskatt

text: Skattemyndigheterna (nedan kallat SKM) har bett Riksskatteverket (nedan kallat RSV) meddela dess syn på hur EG-domstolens dom

text: Cibo Participations SA ska tolkas vad gäller avdragsrätt för ingående mervärdesskatt ur ett svenskt perspektiv.

text: 1 Cibo Participations SA,

text: Den 27 september 2001 avkunnade EG-domstolen en dom avseende avdragsrätt för vissa kostnader i samband med anskaffning av dotterbolag. Domen finns återgiven i ämnesdatabasen moms under ”G. Rättspraxis 2. EG-rätt”. Domen kan även återfinnas på EU:s hemsida http://www.curia.eu.int/sv/jurisp/index.htm.

text: RSV återger här följande ur domen.

text: Av punkt 18 i domen framgår att enligt fast rättspraxis ska artikel 4 i sjätte direktivet tolkas så att ett holdingbolag som uteslutande ägnar sig åt att förvärva delägarskap i andra företag utan att direkt eller indirekt delta i förvaltningen av dessa, förutom att utöva de rättigheter som nämnda holdingbolag har i egenskap av aktieägare eller bolagsman, inte har ställning som skattskyldig person och därmed inte har rätt till avdrag enligt artikel 17 i sjätte direktivet (

text: , Polysar och

text: , Floridienne och Berginvest).

text: Enligt punkt 20 har domstolen emellertid funnit att det förhåller sig annorlunda då delägandet åtföljs av en direkt eller indirekt inblandning i förvaltningen av de bolag i vilka förvärv av andelar har skett, förutom vad gäller de rättigheter som delägaren har i egenskap av aktieägare eller bolagsman.

text: Av punkten 29 i domen framgår att sjätte direktivet för avdragsrätt för ingående mervärdesskatt förutsätter ett direkt och omedelbart samband mellan de varor och tjänster som förvärvats och sådana utgående transaktioner som ger rätt till avdrag ifråga. Av punkten 32 framgår att ett sådant direkt och omedelbart samband inte finns mellan de tjänster som tillhandahållits ett holdingbolag i samband med att detta förvärvat ett dotterbolag, och sådana utgående transaktioner som ger rätt till avdrag.

text: Emellertid framgår av punkt 33 att kostnaderna som avses i detta fall, kostnader hänförliga till förvärv av dotterbolagsaktier, är en del av den skattskyldiges allmänna omkostnader, och är i denna egenskap en del av kostnadskomponenterna för ett företags produkter. De har således ett direkt och omedelbart samband med hela den skattskyldiges verksamhet.

text: Som slutsats (punkten 35) anger domstolen att kostnader som uppstår för ett holdingbolag för olika tjänster som det förvärvat i samband med förvärv av andelar i ett dotterbolag utgör allmänna omkostnader, och det finns således i princip ett direkt och omedelbart samband mellan dessa kostnader och holdingbolagets ekonomiska verksamhet. Om holdingbolaget samtidigt genomför transaktioner som ger rätt till avdrag och transaktioner som inte ger en sådan rätt, följer därför av artikel 17.5 första stycket i sjätte direktivet att det endast är den andel av mervärdesskatten som kan hänföras till de förstnämnda transaktionerna som är avdragsgill.

text: 2 RSV:s bedömning

text: RSV anser att domen ska tolkas så att ett bolag ska medges avdragsrätt för ingående skatt på kostnader i samband med förvärv av dotterbolag eller andelar därav endast under förutsättning att

text: - moderbolaget utför en ekonomisk verksamhet som helt eller delvis består i mervärdesskattepliktig omsättning av varor eller tjänster,

text: - förvärvet av dotterbolaget har ett direkt och omedelbart samband med denna bolagets skattepliktiga verksamhet, exempelvis så att den skattepliktiga omsättningen sker till dotterbolaget eller så att inköp av dotterbolaget sker i expanderande syfte såsom uppköp av underleverantör, samt att

text: - kostnaderna har sådant direkt och omedelbart samband med förvärvet att de har karaktär av allmänna omkostnader.

text: Som sådana allmänna omkostnader som avses i sista strecksatsen ovan bör enligt RSV:s mening anses sådana kostnader som ska bokföras hos moderbolaget och som utgör t.ex. advokat- och konsultarvoden.

text: Om den ekonomiska verksamheten endast delvis består i en verksamhet som medför skattskyldighet, dvs. blandad verksamhet bedrivs, ska avdraget minskas i motsvarande mån.

text: För avdragsrätt förutsätts att förvärvet av dotterbolaget är ett led i utförandet av moderbolagets ekonomiska verksamhet. Om anskaffningen har kapitalplaceringssyfte eller i övrigt enbart är ett led i en finansiell transaktion föreligger inte avdragsrätt.

text: RSV anser vidare att ovan nämnd bedömning även kan tillämpas på ingående skatt i samband med kostnader för ej genomförda förvärv. Detta innebär att avsikten med förvärvet får bedömas, och avdragsrätten avgöras i enlighet med ovan angivna principer.

text: RSV konstaterar vidare att domen inte påverkar avdragsrätten vad gäller ingående skatt på kostnader i samband med försäljning av dotterbolagsaktier. I dessa fall kan avdragsrätt inte anses föreligga med hänvisning till EG-domen

text: , BLP Group.

text: Rörande avdragsrätt för ett bolag avseende kostnader för ägandefunktionen i bolaget självt, såsom avgifter till VPC rörande t.ex. löpande hantering av bolagets aktiebok med uppgraderingar av nya aktieägare och genomförda utdelningar, kostnader i samband med bolagets nyemissioner eller introduktion på utländska fondbörser, föranleder enligt RSV:s mening Cibo-domen ingen anledning för RSV att nu ompröva rättsläget sådant detta bestämts genom Regeringsrättens domar bl.a. målnr. 8139-1999 och målnr. 8419-1999 båda från den 16 maj 2001.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10707-98/900

title: IT-utbildning

text: Nytt: 2007-05-07

text: Detta ställningstagande upphör att gälla eftersom den avsåg en speciell utbildning som skulle genomföras under åren 1997-1999. Arbetsmarknadsutbildning behandlas i

text: prop. 1996/97:10

text: och i "Handledning för mervärdesskatt".

text: Sammanfattning

text: IT-utbildning i form av arbetsmarknadsutbildning har bedömts vara mervärdesskattepliktig

text: Förfrågan angående eventuell skatteplikt på informationsteknikutbildning

text: Arbetsmarknadsdepartementet har genom fax den 28 november 1998 till Riksskatteverket (RSV) ställt förfrågan om eventuell mervärdesskatt på nationellt program för informationsteknikutbildning (IT-utbildning).

text: Av förfrågan framgår följande

text: Föreningen Yrkesutbildning SwIT (SwIT) kommer i enlighet med avtal med staten att genomföra ett nationellt program för IT-utbildning. Syftet med det nationella programmet för IT-utbildningen är att avhjälpa bristen på kompetent yrkesutbildad personal inom IT-området. Detta gäller bl.a. programmerare, applikationsutvecklare och nätverkstekniker. Det nationella programmet för IT-utbildningen beräknas omfatta 10 000 personer under perioden den 1 december 1997 - den 31 december 1999. Målgruppen är främst de arbetslösa som är inskrivna vid den offentliga arbetsförmedlingen, men även anställda som har behov av att förnya eller byta arbetsuppgifter kan komma i fråga.

text: Riksskatteverket gör följande bedömning.

text: Förordningen (1997:1159)

text: om IT-utbildning innehåller bestämmelser om arbetsmarknadsutbildning under tiden den 1 december 1997 - den 31 december 1999 i form av IT-utbildning. Av

text: 8 § nämnda förordning

text: framgår att ansökan om IT-utbildning skall göras hos länsarbetsnämnden, som beslutar om utbildningen.

text: Enligt

text: 3 kap. 8 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, undantas från skatteplikt omsättning av tjänster som utgör

text: - grundskole-, gymnasieskole- eller högskoleutbildning, om utbildningen anordnas av det allmänna eller en av det allmänna för utbildningen erkänd utbildningsanordnare, och

text: - utbildning som enligt

text: studiestödslagen (1973:349)

text: berättigar eleven till studiestöd.

text: Nämnda bestämmelser infördes den 1 januari 1997 genom SFS 1996:1327. Utformningen av den nya bestämmelsen medförde skatteplikt för yrkesutbildning och omskolning som inte sker inom gymnasieutbildningen, högskolan eller annars i studiestödsberättigad utbildning. I förarbetena till lagändringen,

text: prop. 1996/97:10 s. 24

text: , framgår följande beträffande arbetsmarknadsutbildning.

text: "Inom varje län upphandlar länsarbetsnämnden och arbetsförmedlingarna utbildning från olika uppdragstagare såsom högskolor, AMU-gruppen, komvux, företag m.m. Utbildningen sker på olika nivåer och i olika former. För att inte skapa onödiga administrativa problem och gränsdragningssvårigheter anser regeringen att det är viktigt att dessa utbildningar i mervärdesskattehänseende behandlas lika oavsett utformning. Med hänsyn till den skiftande form dessa utbildningar kan ges i, och till att det i stor omfattning är kommersiella utbildare som undervisar eleverna, anser regeringen att det inte är lämpligt att undanta omsättning av denna utbildning från skatteplikt."

text: Den aktuella IT-utbildningen utgör en form av arbetsmarknadsutbildning. Mot bakgrund av det ovan anförda anser RSV att utbildningen utgör en skattepliktig omsättning av tjänst enligt ML.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10862-03/110

title: Avdragsrätt för mervärdesskatt vid nyemission och konvertibla skuldebrev

text: Nytt: 2007-03-16

text: Detta ställningstagande upphör att gälla till följd av Regeringsrättens dom 2004-05-19, mål nr

text: RÅ 2004 ref. 60

text: Enligt tidigare besked (se rättsfallsprotokoll 34/03) lämnar Riksskatteverket (RSV) nedan sin syn på rättsläget med anledning av att verket överklagat och yrkat fastställelse av Skatterättsnämndens (SRN) beslut 2003-10-22, angående ett bolags avdragsrätt för nyemissionskostnader m.m.

text: 1 Bakgrund

text: Som framgår av Handledning för mervärdesskatt 2003, s. 361 f. (MHL avsnitt 15.1.2) , kan rättsläget genom Regeringsrättens domar den 16 maj 2001 (

text: RÅ 2001 not. 69

text: samt

text: RÅ 2001 not. 70

text: ) - varigenom SRN:s förhandsbesked 1999-11-16 fastställdes - i korthet beskrivas enligt följande. Regeringsrätten har dels funnit att rätt till avdrag inte kan anses föreligga för ingående skatt hänförlig till ett bolags förvärv av konsulttjänster för inregistrering av ett bolags aktier på utländsk börs och dels att rätt till avdrag inte heller föreligger för ingående skatt på avgift för inregistrering av aktier på Stockholms fondbörs, årsavgift till denna eller avgift till Värdepapperscentralen VPC AB.

text: Vad beträffar nyemissionskostnader är följande passus från de nämnda notismålen av intresse: .."Vid inkomstbeskattningen har i praxis inte ansetts följa av enbart allmänna skatterättsliga principer att kostnader som uppkommer för att tillföra ett bolag aktiekapital eller för att notera ett bolags aktier på börs kan hänföras till den av bolaget bedrivna verksamheten (jfr RÅ 1971 Fi. 64 och

text: RÅ 1992 ref. 55

text: II). I mervärdesskattehänseende kan inte heller förvärv för sådan anskaffning av kapital eller notering på börs anses ha ett sådant direkt eller omedelbart samband med ett bolags verksamhet sådan denna kommer till uttryck i skattepliktiga omsättningar att ingående skatt som belöper på förvärven är avdragsgill. I stället får enligt nämndens mening sådana förvärv anses gjorda utom ramen för den av bolaget bedrivna verksamhet som omfattas av mervärdesskattesystemet. - Mot bakgrund av det anförda finner nämnden att bolaget inte har rätt till avdrag för ingående skatt som hänför sig till den i anknytning till nyemissionen betalade registreringsavgiften och årliga avgiften till Stockholms fondbörs eller den ingående skatt som hänför sig till avgifterna till VPC"?

text: 2 EG-rättspraxis

text: I målet

text: angående BLP Group plc. - som gällde ett bolags försäljning av aktier i ett dotterbolag - konstaterade EG-domstolen motivledes (p. 25) att avdragsrätt föreligger för den mervärdesskatt som hänför sig till nödvändiga tjänster som tillhandahålls för att en skattskyldig ska kunna ta upp ett lån för den mervärdesskattepliktiga verksamheten. Sådana kostnader skulle enligt Generaladvokatens förslag till dom i målet (p. 47) anses utgöra indirekta kostnader i den skattskyldiges verksamhet. Mervärdesskatten på bolagets utgifter för aktieförsäljningen kunde däremot, då ett direkt samband förelåg mellan skatten och en icke skattepliktig transaktion, inte medföra avdrag. EG-domstolen har därefter allmänt anfört bl.a. följande om principer för avdragsrätt för ingående mervärdesskatt (se

text: mål C-16/00

text: Cibo Participations SA p. 20 f.). Rätten att dra av mervärdesskatt som är hänförlig till anskaffade varor eller tjänster förutsätter att utgifterna för att förvärva dessa utgör en del av kostnadskomponenterna för de skattepliktiga transaktionerna. Utgifterna måste således vara en del av de utgående transaktionerna, i vilka de förvärvade varorna eller tjänsterna används. Även om det inte föreligger något direkt och omedelbart samband mellan förvärvade varor eller tjänster och utgående transaktioner kan dessa kostnader ändå, som en del av den skattskyldiges allmänna omkostnader och i den egenskapen, utgöra en del av kostnadskomponenterna för varor eller tjänster som ett företag tillhandahåller -varigenom de förvärvade varorna eller tjänsterna får ett direkt och omedelbart samband med den skattskyldiges hela verksamhet.

text: RSV har i skrivelsen 2001-11-01 (dnr

text: ), mot bakgrund av den praxis som då ansågs följa av Regeringsrättens förenämnda notismål, sökt tolka huruvida Cibodomen bort medföra ett ändrat synsätt beträffande i skrivelsen angivna slag av kostnader. Verket yttrade därvid bl.a. att kostnader i samband med ett bolags nyemission - utgörande exempel på kostnader för ett bolags ägandefunktion - inte föranledde RSV till ett ändrat synsätt varför sådana kostnader även efter Cibo inte bedömdes medföra någon avdragsrätt för ingående mervärdesskatt.

text: 3 Kammarrättsdomar

text: I ett antal nyligen avgjorda kammarrättsdomar (se Kammarrättens i Stockholm domar 2002-11-04, mål nr 6345-2001, och 2003-04-23, mål nr 6933-01 samt Kammarrättens i Göteborg dom 2003-11-19, mål nr 2590--92-03) har frågan om avdragsrätt för nyemissionskostnader på nytt aktualiserats. I samtliga mål var fråga om bolags kostnader som avsett anskaffande av kapital i form av utgifter i samband med nyemission av aktier, samt kostnader för genomförd resp. planerad men ej genomförd nyemission. I ifrågavarande fall synes också framgå att syftet med nyemissionerna var att införskaffa kapital till den mervärdesskattepliktiga verksamheten i bolagen. Av domskälen i målet 2590--92-03 anförde Kammarrätten i Göteborg att då kostnaderna avsåg ägarfunktionen i bolaget - och att de därmed inte var jämförbara med ett holdingbolags kostnader vid förvärv av andelar i ett dotterbolag - var Cibodomen inte tillämplig i målet. Bolagets förvärv för anskaffning av kapital bedömdes vidare sakna ett direkt och omedelbart samband med dess verksamhet i form av skattepliktiga omsättningar varför bolaget inte hade rätt till avdrag för ingående skatt för avgift till VPC samt för kostnader för genomförd nyemission och planerad men inte genomförd nyemission.

text: Kammarrätten i Stockholm anförde i målen 6345-2001 och 6933-01 att förvärv för anskaffning av kapital genom nyemission av aktier får anses sakna sådant direkt och omedelbart samband med ett bolags verksamhet - sådan den kommer till uttryck i skattepliktiga omsättningar - vilket krävs för att avdrag för ingående mervärdesskatt ska kunna göras. Ifrågavarande förvärv kunde inte heller anses utgöra sådana allmänna omkostnader som har ett direkt och omedelbart samband med hela den ekonomiska verksamheten i bolagen. Förvärven fick istället anses gjorda utom ramen för den av bolagen bedrivna verksamheten.

text: 4 SRN:s förhandsbesked 2003-10-22

text: Det kan erinras om att nu aktuella förhandsbesked rör ett bolag som, enligt ansökningen, är "fullt ut" skattskyldigt och där fråga var om kostnader i samband med dels utgivande av konvertibla skuldebrev, dels nyemission av egna aktier. Kostnaderna utgjordes bl.a. av tryck- och annonseringskostnader vid utgivande av prospekt och kostnader för diverse rådgivnings- och konsulttjänster, också de knutna till kapitalanskaffningen. SRN bedömde att bolagets åtgärder, att ge ut konvertibla skuldebrev och genomföra en nyemission, är av ett annat slag än dem som var föremål för Regeringsrättens bedömning i avgörandena

text: RÅ 2001 not. 69

text: och not. 70. Med stöd av EG-domstolens bedömning i BLP Group-målet - att avdragsrätt föreligger för mervärdesskatt hänförlig till nödvändiga tjänster som tillhandahålls för att en skattskyldig ska kunna ta upp ett lån för den mervärdesskattepliktiga verksamheten - fann SRN att bolagets utgivning av konvertibla skuldebrev är ett upptagande av lån. Avdrag skulle därmed enligt vad som sägs i BLP-målet medges. Beträffande nyemissionen anförde SRN att syftet, liksom vid upptagande av lån, är att anskaffa kapital till verksamheten. Därför jämställs nyemissionen med upptagande av lån i avdragshänseende och kostnaderna för nyemissionen utgör då allmänna omkostnader i verksamheten.

text: 5 RSV:s bedömning

text: 5.1 Nyemissionskostnader

text: RSV har överklagat aktuellt förhandsbesked till Regeringsrätten med yrkande om att förhandsbeskedet måtte fastställas. Innebörden av detta är att RSV anser att SRN:s motivering och slutsats är riktiga. Denna bedömning innebär vidare att verket ansluter sig till en möjlig praxisändring avseende avdragsrätten för kostnader i samband med nyemission. Värt att notera i sammanhanget är att nämnt kammarrättsmål (nr 6345-2001) - som också rör avdragsrätten för ett bolags nyemissionskostnader - av bolaget överklagats till Regeringsrätten med yrkande om att avdragsrätt måtte medges (RR:s mål nr 482-2003). I det målet rör frågan nu närmast huruvida prövningstillstånd kommer att meddelas eller ej.

text: Det som RSV och SRN numera är ense om beträffande avdragsrätten för ingående mervärdesskatt vid kapitalanskaffning i form av nyemission av egna aktier kan inte ännu anses ge uttryck för svensk rättspraxis på området. Gällande synsätt måste, i avvaktan på Regeringsrättens prövning av det överklagade förhandsbeskedet, anses för svenskt vidkommande utgöras av

text: RÅ 2001 not. 69

text: resp. not. 70. Ett annat synsätt skulle medföra att RSV föregriper Regeringsrättens prövning vilket vore ägnat att minska, snarare än att öka, förutsebarheten i beskattningen.

text: 5.2 Utgivning av konvertibla skuldebrev

text: I det fallet att ett bolag ger ut konvertibla skuldebrev utgör detta en form av kapitalanskaffning som tidigare inte särskilt behandlats i svensk rättspraxis avseende avdragsrätten för ingående mervärdesskatt. SRN:s förhandsbesked avser emellertid även avdragsrätten för kostnader i detta fall. I denna del bedömer RSV att rättsläget tills vidare kan anses vara det som framgår av SRN:s besked.

text: 6 Konsekvenser för skattemyndigheternas bedömning

text: Utgångspunkten för RSV:s och skattemyndigheternas hantering av de ärenden och begäran av omprövningar, överklaganden etc. som nu kommit in till myndigheterna, med anledning av SRN:s förhandsbesked/RSV:s tillkännagivna överklagande, bör vara att tillämpa gällande rätt utifrån en uniform uppfattning av rådande rättsläge på området. Den linje som RSV därför rekommenderar skattemyndigheterna att följa vid handläggningen av de ärenden som rör avdragsrätten för kostnader i samband med nyemission är att inte föregripa den prövning som Regeringsrätten har att företa. Verket anser därför att det vore olämpligt att nu fatta några för den skattskyldige positiva ändringsbeslut i den meningen att tidigare nekade avdrag/kommande avdragsyrkanden gällande nyemissionskostnader plötsligt skulle godkännas.

text: Sammanfattningsvis menar RSV att skattemyndigheterna vid handläggningen av ärenden som rör avdragsrätten för kostnader i samband med nyemission tills vidare ska agera som hittills, dvs i enlighet med det rättsläge som följer av Regeringsrättsavgörandena

text: RÅ 2001 not. 69

text: och RÅ not. 70.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10882-01/100

text: Nytt: 2026-02-11

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas, se Skatteverkets ställningstaganden ”Skrivelsen ’Riksskatteverkets inställning i vissa frågor rörande hantering av bränsle för skattebefriat ändamål’ ska inte längre tillämpas”, 2026-02-11, dnr

text: , samt ”Skatt på energi – skattebefrielse vid omförpackning och tillhandahållande av bränsle i småförpackningar” 2026-02-11, dnr

text: Sammanfattning

text: Dnr.

text: Skattebefriad förbrukare

text: Allmänt

text: Av

text: 8 kap. 1 § första stycket lagen (1994:1776)

text: om skatt på energi (LSE) framgår att som skattebefriad förbrukare får godkännas den som förbrukar bränsle för ändamål som anges i 6 a kap. 1 § 1 - 5, 8, 10 eller 12 nämnda lag, om han med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt är lämplig.

text: Till sådana skattebefriade användningsområden som anges i nämnda lagrum räknas bl.a. förbrukning för annat ändamål än motordrift eller uppvärmning, förbrukning i skepp när detta inte används för privat ändamål, förbrukning i båt för vilken särskilt medgivande enligt LSE eller fartygstillstånd enligt

text: fiskelagen (1993:787)

text: meddelats när båten inte används för privat ändamål och förbrukning i luftfartyg när luftfartyget används för näringsverksamhet eller för privat ändamål.

text: Luftfartyg som används för privat ändamål

text: Av förarbetena framgår att det främst är näringsidkare som kan godkännas som skattebefriade förbrukare (

text: prop. 2000/01:118 s. 86

text: ff. och s. 129). Presumtionen är att ansökan rör ett ändamål som ligger inom ramen för näringsverksamheten. Lagstiftningen utesluter dock inte att andra än näringsidkare kan godkännas även när bränslet ska användas till luftfartyg för privat ändamål.

text: För att bli godkänd som skattebefriad förbrukare krävs att ekonomiska förhållanden eller omständigheter i övrigt inte talar emot det. Vad avser kraven på lämplighet är skattebefriade förbrukare att jämställa med upplagshavare. Särskilda krav på lagerbokföring kan medföra svårigheter i de fall det skattebefriade ändamålet inte avser näringsverksamhet. Samma krav på lagerbokföring ska ställas på näringsidkare och privatpersoner. De godkända skattebefriade förbrukarna kommer att kontrolleras löpande. Riksskatteverket (RSV) har för avsikt att utfärda allmänna råd eller föreskrifter om lagerbokföring.

text: Juridiska personer med flera verksamheter

text: I de fall en juridisk person bedriver flera verksamheter bör ett beslut om godkännande som skattebefriad förbrukare, för ett visst användningsändamål, omfatta hela den juridiska personen. Den bedömning som ska göras bör således ske för hela den juridiska personen.

text: Återförsäljning av bränsle

text: Allmänt

text: Ett godkännande som skattebefriad förbrukare förutsätts kopplat till en viss användning av bränslet hos förbrukaren. Den som inte själv förbrukar bränslet utan avser att vidareförsälja det kan i princip inte godkännas som en skattebefriad förbrukare. Detta gäller oavsett vad bränslet slutligen är avsett att användas till.

text: Flygklubbar

text: Av praktiska skäl kan ibland ändå godtas att även viss begränsad återförsäljning sker. RSV bedömer att detta tillsvidare bör kunna accepteras beträffande flygklubbar. Detta under förutsättning att flygklubbens egen användning utgör ändamålet som ligger till grund för godkännandet och återförsäljningen är av begränsad omfattning. En förutsättning för att sådan återförsäljning ska tillåtas är att bränslet används för ändamål som omfattas av skattefriheten.

text: Lösningsmedel m.m.

text: Principen att en återförsäljare inte kan godkännas som skattebefriad förbrukare gäller även för den som säljer bränsle vidare som lösningsmedel eller dylikt.

text: Dock kan den som packar om till förpackningar på högst en liter och säljer bränslet vidare, bearbetat eller obearbetat, godkännas som skattebefriad förbrukare. RSV anser att omförpackning av bränsle i förpackningar om högst en liter, som är undantagna från skatteplikt enligt 2 kap. 11 § 3 LSE, omfattas av bestämmelsen om bearbetning enligt 4 kap. 3 § första stycket 1 LSE. Detta medför att en skattskyldig alternativt kan bli godkänd som upplagshavare, förutsatt att övriga rekvisit är uppfyllda.

text: Den som packar om till större förpackningar än en liter och säljer bränslet vidare obearbetat kan inte godkännas som skattebefriad förbrukare.

text: Den som packar om petroleumnafta (KN-nr 2710 00 21), andra specialdestillat än petroleumnafta (KN-nr 2710 00 25) och vissa blandningar av mättade kolväten (KN-nr 2710 00 59) från bulk till förpackningar, även om dessa innehåller mer än en liter, kan dock godkännas som skattebefriad förbrukare.

text: Den som tillverkar en produkt där bränsle ingår och där den nya produkten får ett annat KN-nummer än det ursprungliga bränslet hade kan godkännas som skattebefriad förbrukare. Detta förutsatt att den nya produkten inte är direkt skattepliktig. Är den nya produkten direkt skattepliktig, kan godkännandet endast avse godkännande som upplagshavare.

text: Avdragsrätt vid leverans av bränsle till skepp och vissa båtar

text: Leverans till skattebefriad förbrukare

text: Av 7 kap. 1 § 5 LSE framgår att den som är skattskyldig får göra avdrag för skatt på bränsle som har tagits emot av en skattebefriad förbrukare i enlighet med vad som framgår av dennes godkännande.

text: Om leverans av bränsle sker till en skeppsägare, eller en ägare till båt för vilken medgivande enligt 2 kap. 9 § LSE eller fartygstillstånd enligt

text: fiskelagen (1993:787)

text: meddelats, som har godkänts som skattebefriad förbrukare, grundas avdragsrätten på nämnda bestämmelse. Det bör noteras att

text: 7 kap. 1 § 5

text: LSE inte innefattar något krav på att bränslet ska ha tagits emot i skeppet. Om den skattskyldige för sin avdragsrätt hänvisar till

text: 7 kap. 1 § 5

text: LSE krävs att upplagshavaren ska kunna styrka dels att mottagaren är en skattebefriad förbrukare, dels att bränslet har tagits emot i enlighet med vad som framgår av godkännandet.

text: Leverans i andra fall

text: Av 7 kap. 1 § 6 LSE framgår att avdrag får göras för skatt på bränsle som har tagits emot för förbrukning i skepp eller luftfartyg med de undantag i fråga om vissa bränslen som anges i 6 a kap. 1 § 3 och 5 LSE.

text: Av punkt 7 i ovan nämnda paragraf framgår att den som är skattskyldig får göra avdrag för skatt på bränsle som har tagits emot för förbrukning i båtar som avses i 6 a kap. 1 § 4 med de undantag i fråga om vissa bränslen som anges i denna punkt.

text: Om avdrag yrkas enligt 7 kap. 1 § 6 eller 7 LSE är det tillräckligt att upplagshavaren visar att bränslet har tagits emot i fartyget. Då fri bevisvärdering råder kan detta krav uppfyllas på olika sätt. Av förarbetena framgår att rätt till avdrag föreligger endast om bränslet har tagit emot i skeppet. Upplagshavarna får genom att bevara leveranssedlar eller liknande handlingar se till att de har möjlighet att styrka rätten till avdrag (

text: prop. 2000/01:118

text: s.100 f.). En av skepps- eller båtägaren påskriven leveransnota kan således vara ett sätt att styrka avdragsrätten. Även om en påskriven leveransnota finns kan avdrag vägras om det visar sig att förutsättningarna för avdrag inte är uppfyllda.

text: Om en upplagshavare inte levererar bränsle direkt till ett skepp eller en båt, som i de angivna fallen, utan t.ex. till en skeppsägares "farmartank" eller dylikt, kan bränslet vid leveransen inte anses ha tagits emot för förbrukning i skeppet. Förutsättningarna för avdrag är då inte uppfyllda enligt 7 kap. 1 § 6 eller 7 LSE (om inte den som tar emot bränslet godkänts som skattebefriad förbrukare, se 3.1 ovan).

text: Automattankning

text: Vad gäller upplagshavarens möjlighet att styrka rätt till avdrag när köparen genom kort och kod vid automattankning får tillgång till bränslet kan även här hänvisas till den fria bevisvärderingen.

text: Om leverans sker till en skattebefriad förbrukare är det upp till upplagshavaren att kunna styrka dels att mottagaren är en skattebefriad förbrukare, dels att bränslet har tagits emot i enlighet med vad som framgår av godkännandet.

text: Om köparen är skeppsägare eller båtägare med fartygstillstånd / medgivande enligt 2 kap. 9 § LSE ska upplagshavaren istället visa att bränslet har tagits emot i fartyget.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10933-99/120

text: Nytt: 2015-08-05

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Upphävande av ställningstagandet ”Tillämplig skattesats vid paketförsäljningar”, dnr

text: 131 423817-15/111

text: Angående s.k. paketförsäljningar

text: Riksskatteverket (RSV) har erhållit förfrågningar om den mervärdesskatterättsligabedömningen vid försäljning av förpackningar innehållande flera olika varor(paketförsäljningar). Olika skattesatser kan vara tillämpliga på de varor som ingår iförpackningen. Som exempel kan anges försäljning av en förpackning innehållande godis(skattesats 12 %) och en leksakskamera (skattesats 25 %) eller en förpackning innehållande enflaska alkoholfri cider (skattesats 12 %) och två glas (skattesats 25 %).

text: RSV gör följande bedömning.

text: Som huvudregel i fråga om beskattningsunderlaget gäller enligt 7 kap 7 § andra stycketmervärdesskattelagen (

text: ), ML, den s.k. delningsprincipen, dvs. att avskiljbara prestationer ska bedömas var för sig. Den s.k. huvudsaklighetsprincipen är endast tillämplig då en uppdelning inte är möjlig att göra eller om en prestation ingår som ett klart underordnat och nödvändigt kostnadselement i det huvudsakliga tillhandahållandet (jfr. bl.a.

text: RÅ 1996 not243

text: Vid försäljning av en förpackning vari ingår varor med olika skattesatser bör i flertalet fall således uppdelning ske och korrekt skattesats påföras respektive vara. Detta förfarande kan dock vålla problem framför allt när vinstpåslaget på paketet måste fördelas efter respektiveskattesats. De olika delbeloppen och tillämplig skattesats för varorna måste framgå av faktura eller kvitto.

text: Av förenklingsskäl anser RSV att det bör kunna godtas att en uppdelning inte sker i de fall det föreligger svårigheter för säljaren att dela upp prestationer som avser mindre belopp.

text: En förutsättning för detta är dock att säljaren tillämpar en enhetlig skattesats och därvid använder den högsta skattesatsen på de varor som ingår i förpackningen. I dessa fall börförfarandet kunna godtas av skattemyndigheten utan närmare utredning.

text: Givetvis kan alltid den säljare som finner det möjligt tillämpa delningsprincipen.

text: Med mindre belopp avses i detta sammanhang belopp som inte överstiger 500 kr inklusive moms.

text: Om säljaren hävdar att den lägre skattesatsen ska utgå på samtliga varor i paketförsäljningen kan detta bara godtas om förutsättningar föreligger för tillämpning av den s.k. huvudsaklighetsprincipen. Det ska vara uppenbart att den eller de varor som egentligen borde beskattats med en högre skattesats ingår som ett klart underordnat och nödvändigt kostnadselement i det huvudsakliga tillhandahållandet eller är av försumbart värde, som t.ex.