identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2254572

status: upphävt

title: Skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet, mervärdesskatt

text: Nytt: 2026-05-20

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2026-05-20, dnr

text: Nytt: 2026-02-03

text: Med anledning av Högsta förvaltningsdomstolens dom 2026-01-30, mål nr 4731–25 kommer Skatteverket att se över ställningstagandet. Domen innebär att det som sägs i ställningstagandet under avsnitt 4.2.1 Logi för en kortare tid till den del det gäller tidsangivelsen på tre månader inte längre är relevant att tillämpa.

text: Nytt: 2025-03-03

text: Från och med den 1 januari 2025 har beloppsgränsen för när en beskattningsbar person kan omfattas av undantaget från skatteplikt för beskattningsbara personer med liten omsättning höjts från 80 000 kronor till 120 000 kronor (exklusive mervärdesskatt) per kalenderår.

text: Nytt: 2023-05-31

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Uthyrning av möblerat boende i lägenheter, rum, stugor eller på en anläggning vilka är fastighet enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, kan bedömas antingen som upplåtelse av fastighet som är undantagen från skatteplikt eller som skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet.

text: Avgörande för bedömningen av om uthyrning av möblerad bostad ska anses vara skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse är verksamhetens ändamål och innehåll.

text: Skatteverket anser att två förutsättningar ska vara uppfyllda för att det ska vara frågan om skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet:

text: uthyrningen ska avse tillhandahållande av logi för en kortare tid (tillfällig logi) och

text: uthyrningen ska ske inom ramen för en hotellrörelse eller liknande verksamhet (aktivt tillhandahållande).

text: Skatteverket anser att en förutsättning för att uthyrningar ska anses avse tillfällig logi är att uthyrningarna i den bedrivna verksamheten avser tillhandahållande av logi till respektive hyresgäst/boende som endast i enstaka fall överstiger tre månader.

text: Skatteverket anser att följande omständigheter talar för att uthyrning av ett möblerat boende sker i en hotellrörelse (aktivt utnyttjande av egendomen):

text: att uthyrningen marknadsförs i konkurrens med hotellbranschen, vanligtvis till dygns– eller veckopris eller

text: att uthyrningen sker på en anläggning särskilt anpassad för ändamålet eller

text: att uthyraren i viss utsträckning tillhandahåller tjänster som är typiska i en hotellrörelse.

text: Mervärdesskatt behöver dock inte tas ut om den beskattningsbara personen omfattas av reglerna om skattebefrielse för beskattningsbara personer med liten omsättning. Det gäller om omsättningen i den ekonomiska verksamheten under beskattningsåret inte beräknas överstiga 80 000 kr, exklusive mervärdesskatt, och omsättningen under de två föregående beskattningsåren inte har överstigit 80 000 kr, exklusive mervärdesskatt.

text: Rätt till avdrag för ingående skatt finns om en byggnad eller en avskild del av en byggnad endast används för skattepliktig rumsuthyrning. Om en byggnad eller en avskild del av byggnaden som delvis används för skattepliktig rumsuthyrning även används privat eller för bostadsuthyrning som är undantagen från skatteplikt gäller dock avdragsförbudet för stadigvarande bostad. Detta beror på att avdragsförbudet är en schablonregel. Även om avdragsförbudet gäller för all ingående skatt på utgifter avseende själva byggnaden finns avdragsrätt för kostnader som endast motiveras av uthyrningen som t.ex. sängkläder, städ- och rengöring, förmedlingsavgift etc.

text: Ställningstagandet ersätter ställningstagandet ”Skatteplikt vid rumsuthyrning i hotellrörelse, mervärdesskatt, den 18 december 2015, dnr

text: 131 675099-15/111

text: . Det nya ställningstagandet innebär en ändrad bedömning när det gäller tillhandahållande till Migrationsverket av tillfälligt boende för asylsökande (ABT). Ställningstagandet innebär också att omständigheterna kring upplåtelsen av boende och de boendes vistelsetid tillmäts större betydelse vid bedömning av syftet och innehållet i uthyrarens verksamhet. Definitionen av vad som avses med kortare tid har ändrats från i genomsnitt fyra månader till i genomsnitt tre månader med hänsyn till senare svensk praxis. Tidigare kriterier om när verksamheten varaktigt har ändrat inriktning har slopats. Ställningstagandet innebär också en ändring när det gäller uthyrning av egen bostad. Tidigare kriterier om att skatteplikten vid uthyrning av en privatbostad förutsätter att omsättningen uppgår till 50 000 kr och den sammanlagda uthyrningstiden uppgår till 16 veckor per beskattningsår har slopats. Mervärdesskatt behöver dock inte tas ut om omsättningen i verksamheten inte överstiger 80 000 kr, exklusive mervärdesskatt, per beskattningsår enligt reglerna om skattebefrielse för företag med liten omsättning. En grundförutsättning för skatteplikten är som tidigare att uthyrningen görs i en ekonomisk verksamhet.

text: 2 Frågeställning

text: Högsta förvaltningsdomstolen (HFD) har meddelat två domar som rör skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet,

text: HFD 2019 ref. 46

text: och

text: HFD 2020 ref. 51

text: . Den sistnämnda domen innebär delvis en annan syn än vad som framgår av Skatteverkets ställningstagande ”Skatteplikt vid rumsuthyrning i hotellrörelse, mervärdesskatt, den 18 december 2015, dnr

text: 131 675099-15/111

text: Skatteverket ger i detta ställningstagande sin syn på frågor om hur skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet ska bedömas i olika situationer med anledning av domarna från HFD.

text: Ställningstagandet behandlar inte upplåtelse av campingplatser och motsvarande i campingsverksamhet.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet

text: Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap, i den utsträckning den beskattningsbara personen inte är befriad från skatt på omsättningen enligt

text: 9 d kap.

text: ML (

text: 1 kap. 1 § första stycket 1

text: ML).

text: En beskattningsbar person är enligt bestämmelserna i

text: 9 d kap.

text: ML befriad från skatt på omsättning av varor och tjänster som den beskattningsbara personen gör inom landet under ett beskattningsår, om omsättningen enligt 3 §

text: 1. inte beräknas överstiga 80 000 kronor under beskattningsåret, och

text: 2. inte har överstigit 80 000 kronor för något av de två närmast föregående beskattningsåren (9 d kap. 1 § och 3 § första stycket ML).

text: Uthyrning av fastighet undantas som huvudregel från skatteplikt (

text: 3 kap. 2 § första stycket

text: ML). Undantaget från skatteplikt omfattar dock inte rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet (

text: 3 kap. 3 § första stycket 4

text: ML).

text: Enligt motsvarande bestämmelse i mervärdesskattedirektivet ska undantaget från skatteplikt inte gälla för tillhandahållande av logi, såsom detta definieras i medlemsstaternas lagstiftning, inom hotellbranschen eller branscher med liknande funktion, däribland tillhandahållande av logi i semesterbyar eller på områden som iordningställts för användning som campingplatser (artikel 135. 2 a i mervärdesskattedirektivet).

text: Att det ankommer på medlemsstaterna att införa kriterier för att skilja mellan skattepliktig uthyrning och sådan uthyrning som är undantagen från skatteplikt, och att de därvid har ett utrymme för skönsmässig bedömning, framgår även av EU-domstolens praxis. Medlemsstaternas handlingsutrymme att definiera det skattepliktiga området begränsas emellertid av direktivsbestämmelsens syfte (

text: , Blasi, punkterna 21−22 och

text: , MacDonald Resorts, punkt 50).

text: I svensk lagstiftning har det inte införts några närmare kriterier för hur gränsen ska dras mellan å ena sidan skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse och liknande verksamhet och å andra sidan från skatteplikt undantagen upplåtelse av hyresrätter. Denna fråga får därför avgöras i praxis, med beaktande av den ram för tolkningen som sätts av den bakomliggande direktivbestämmelsen (

text: HFD 2020 ref 51

text: , punkt 16).

text: HFD har ansett att uthyrning av möblerade lägenheter till företag och organisationer var undantagen från skatteplikt. Enligt förutsättningarna uppgick hyrestiden till fyra respektive fem månader med möjlighet till förlängning. Varje lägenhet var bokad för en specifik hyresgäst och var fullt utrustad för självhushåll. I hyran ingick även sänglinne och handdukar, slutstädning samt viss jourservice. Enligt HFD framstod det som klart att avsikten var att hyra ut lägenheter under längre tidsperioder än vad som normalt förekommer inom hotellbranschen. Domstolen fann vidare att det inte skapades något betydande mervärde genom de tilläggstjänster som bolaget tillhandahöll. Enligt domstolen var det därmed inte fråga om uthyrningar som potentiellt konkurrerade med tillhandahållanden av logi inom hotellbranschen utan snarare om passiv uthyrning av fast egendom. Uthyrningarna var därför undantagna från skatteplikt (

text: HFD 2019 ref. 46

text: HFD har vidare ansett att tillhandahållande till Migrationsverket av tillfälligt boende för asylsökande (ABT) utgör skattepliktig rumsuthyrning i en verksamhet som liknar hotellrörelse. Enligt HFD:s mening är själva avtalstiden enligt avtalet med Migrationsverket av mindre intresse när det som ska bedömas är om en verksamhet av det aktuella slaget ska anses utgöra skattepliktig rumsuthyrning eller inte. Den bedömningen bör göras utifrån verksamhetens ändamål och innehåll, och då är den tid som de boende vistas på anläggningen av större relevans än hur länge uthyrningen till Migrationsverket ska pågå. Att beakta de boendes vistelsetid snarare än hyrestiden enligt avtalet med Migrationsverket kan inte anses komma i konflikt med artikel 135.2 a i mervärdesskattedirektivet utan ligger tvärtom i linje med syftet att skilja ut sådana tillhandahållanden som innebär ett mer aktivt utnyttjande av en fastighet och som potentiellt konkurrerar med hotellbranschen.

text: ABT-boende används för att bereda asylsökande tillfälligt boende och målsättningen i det aktuella fallet är att ingen asylsökande ska vistas i ABT-boende mer än tre månader samt att de boendes faktiska vistelsetider på den aktuella anläggningen inte överstiger den tiden och endast helt undantagsvis uppgår till sex månader. Ändamålet med bolagets verksamhet anses då vara att bereda de asylsökande logi under en kortare tid. Till detta kommer att bolaget ska stå för bemanningen av anläggningen och tillhandahålla omfattande kringtjänster. Enligt HFD:s mening framstår bolagets verksamhet mer som ett aktivt utnyttjande av fastigheten än som en passiv uthyrning av densamma (

text: HFD 2020 ref. 51

text: , punkt 23-24).

text: 3.2 Avdragsrätt för ingående skatt

text: Den som bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet får göra avdrag för den ingående skatt som hänför sig till förvärv eller import i verksamheten (

text: 8 kap. 3 § första stycket

text: ML, jfr artikel 168 i mervärdesskattedirektivet). Avdrag får dock inte göras för sådan ingående skatt som hänför sig till stadigvarande bostad (

text: 8 kap. 9 §

text: ML).

text: Avdragsförbudet för stadigvarande bostad avser all ingående skatt som kan hänföras till bostaden, dvs. såväl kostnader för inventarier som reparationer samt kostnader för drift och underhåll (

text: SOU 1994:88 s. 242

text: Av rättspraxis framgår att avdragsförbudet för stadigvarande bostad måste uppfattas som en schablonregel. Avdragsförbudet ska tillämpas oberoende av att huvudregeln i

text: 8 kap. 3 § första stycket

text: ML medför rätt till avdrag. Avdrag för ingående skatt som hänför sig till en byggnad eller del av en byggnad bör i vissa fall kunna medges även om byggnaden till sin karaktär är en bostad. Detta bör vara fallet då byggnaden eller byggnadsdelen på något sätt anpassats för verksamheten och den del där verksamheten bedrivs är klart avskild från bostadsdelen (se bl.a.

text: RÅ 2003 ref. 100

text: I och II). Vid bedömning av vad som utgör stadigvarande bostad ska enligt rättspraxis både utformningen och den faktiska användningen av en byggnad eller byggnadsdel tillmätas betydelse (

text: RÅ 2010 ref. 43

text: ). Om en lägenhet, en byggnad eller del av en byggnad endast används för skattepliktig rumsuthyrning anses den inte inrättad för permanent boende. Avdragsförbudet för stadigvarande bostad är då inte tillämpligt (

text: RÅ 2002 ref. 67

text: ). Att ett avdragsförbud även får avse förvärv som används i en skattepliktig verksamhet är förenligt med mervärdesskattedirektivet (

text: , Royscot m.fl., punkterna 20 och 23,

text: RÅ 2010 ref. 43

text: och

text: HFD 2021 ref. 4

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Inledning

text: En grundförutsättning för att mervärdesskatt ska tas ut vid uthyrning av möblerat boende är att uthyrningen är skattepliktig och görs i en ekonomisk verksamhet.

text: Uthyrning av fastighet och annan upplåtelse av rätt till fastighet som inte bara görs tillfälligt ska normalt anses vara en ekonomisk verksamhet.

text: 4.2 Skattepliktig rumsuthyrning

text: Frågan vad som utgör skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet enligt ML ska avgöras av praxis med beaktande av den ram för tolkningen som sätts av den bakomliggande direktivbestämmelsen. Av praxis framgår att bedömningen ska göras utifrån verksamhetens ändamål och innehåll. Skatteplikten förutsätter att ändamålet med verksamheten eller en särskild del av verksamheten är att tillhandahålla logi under en kortare tid (tillfällig logi).

text: Uthyrning av möblerat boende i lägenheter, rum, stugor eller på en anläggning vilka är fastighet enligt ML kan mervärdesskatterättsligt bedömas antingen som upplåtelse av fastighet som är undantagen från skatteplikt eller som skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet.

text: Undantagen upplåtelse av fastighet är vanligtvis en förhållandevis passiv verksamhet som har samband med att tid förflyter och som inte skapar något betydande mervärde. Skattepliktig rumsuthyrning inom hotellbranschen innebär ett mer aktivt utnyttjande av fastigheten.

text: Skatteverket anser att två förutsättningar ska vara uppfyllda för att det ska vara frågan om skattepliktig rumsuthyrning.

text: 4.2.1 Logi för en kortare tid

text: Uthyrning inom hotellbranschen kännetecknas av att tillhandahållandet av logi avser en kortare tid (tillfällig logi). Hyrestiden är utgångspunkten för bedömningen. I vissa fall är det dock mer relevant vid bedömningen av verksamhetens ändamål och innehåll att i stället se till längden på respektive boendes vistelsetid, dvs. för hur lång tid en boende sammanlagt tillhandahålls logi. Det kan t.ex. gälla när uthyraren har tecknat ett avtal med Migrationsverket om att tillhandahålla logi för asylsökande (ABT-boende).

text: Enligt Skatteverkets tolkning av senare praxis bör det vara frågan om relativt korta uthyrnings- eller vistelsetider för att uthyrningen av möblerat boende ska anses konkurrera med hotellbranschen. Skatteverket anser mot denna bakgrund att med kortare tid ska förstås tillhandahållande av logi till respektive boende som uppgår till högst tre månader.

text: Eftersom det i grunden gäller uthyrning av fastighet ska bedömningen av uthyrnings- eller vistelsetiderna göras separat för respektive byggnad eller anläggning eller en särskild del av byggnaden eller anläggningen. Om det förekommer olika typer av uthyrning under året kan det bli aktuellt att göra bedömningen för en viss del av året. Det skulle t.ex. kunna vara tillhandahållande av tillfällig logi under sommaren och sedvanlig bostadsuthyrning under resterande del av året (se vidare exempel 4.4.4).

text: Tillhandahållande av logi för längre tid kan godtas i enstaka fall utan att ändamålet och innehållet i verksamheten förändras.

text: Om tillhandahållandet av logi till respektive boende i mer än enstaka fall överstiger tre månader anser Skatteverket att innehållet och syftet i verksamheten inte kan anses vara att tillhandahålla tillfällig logi. Det innebär att uthyrningen är undantagen från skatteplikt även om uthyrning i bland sker för en kortare tid.

text: 4.2.2 Hotellrörelse eller annan liknande verksamhet

text: För att uthyrningen ska vara skattepliktigt krävs även att uthyrningen görs i en verksamhet inriktad på att tillhandahålla logi. Endast passiv upplåtelse av möblerade bostäder är inte skattepliktig även om det sker för en kortare tid. Rumsuthyrning i hotellrörelse utmärks av att uthyraren är aktiv vid upplåtelsen av den möblerade bostaden. Bedömningen ska göras separat för respektive byggnad eller anläggning eller särskild del av byggnaden eller anläggningen (se avsnitt 4.2.1).

text: Skatteverket anser att följande omständigheter talar för att uthyrning av ett möblerat boende sker i en hotellrörelse (aktivt utnyttjande av egendomen).

text: Som marknadsföring i konkurrens med hotellbranschen räknas inte marknadsföring till närstående eller en mindre krets av personer.

text: Exempel på anläggning särskilt anpassad för ändamålet är hotellbyggnad och vandrarhem.

text: Exempel på tjänster som är typiska i en hotellverksamhet är en reception som ombesörjer in- och utcheckning och annan gästservice, städning av det möblerade boendet, byte av sänglinne, hyra av sänglinne och möjligheter att äta frukost. Om tilläggstjänsterna ska ses som separata tjänster i förhållande till rumsuthyrningen eller inte, t.ex. vid bestämmandet av skattesats, påverkar inte bedömningen av om utnyttjandet av egendomen är aktivt.

text: 4.3 Avdragsrätt för ingående skatt

text: Den som bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet får göra avdrag för den ingående skatt som hänför sig till förvärv eller import i verksamheten. Avdrag får dock inte göras för sådan ingående skatt som hänför sig till stadigvarande bostad.

text: Vid bedömning av vad som är stadigvarande bostad ska enligt rättspraxis både utformningen och den faktiska användningen tillmätas betydelse. Med stadigvarande bostad avses en byggnad eller en del av en byggnad som är inrättad för permanent boende eller används som stadigvarande bostad. Eftersom det i de nu aktuella fallen är frågan om uthyrning av möblerade bostäder i olika former så är normalt avdragsförbudet för stadigvarande bostad tillämpligt om byggnaderna, stugorna, lägenheterna, möblerade rummen inte används för skattepliktig rumsuthyrning. Avdragsförbudet gäller även kostnader för reparationer och underhåll, drift och liknande.

text: Om en byggnad eller avskild del av en byggnad uteslutande används för skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse är avdragsförbudet för stadigvarande bostad inte tillämpligt.

text: Avdragsförbudet är en schablonregel. Om en byggnad eller avskild del av byggnaden som delvis används för skattepliktig rumsuthyrning även används privat eller för bostadsuthyrning som är undantagen från skatteplikt gäller avdragsförbudet för stadigvarande bostad. Detsamma gäller vid skattepliktig uthyrning av ett möblerat rum eller en del av bostaden som inte är avskilt från övriga delar av bostaden även om rummet eller delen av bostaden endast används för skattepliktig rumsuthyrning. Avdragsförbudet gäller också all ingående skatt hänförlig till en byggnad, inklusive inventarier, om byggnaden t.ex. endast används inom ramen för skattepliktig uthyrning i hotellrörelse under sommaren och sedan används för privat bruk under resten av året (se vidare exempel 4.4.4).

text: Även om avdragsförbudet gäller för utgifter avseende själva byggnaden finns avdragsrätt för kostnader som endast motiveras av uthyrningen som t.ex. sängkläder, städ- och rengöring, förmedlingsavgift etc.

text: 4.4 Exempel

text: 4.4.1 Tillhandahållande av tillfälligt boende till Migrationsverket för asylsökande

text: Ett bolag (leverantör) har ingått ett avtal om att tillhandahålla s.k. ABT-boende för asylsökande till Migrationsverket på en särskild anläggning. Avtalstiden mellan leverantören och Migrationsverket är sex månader och därefter löpande i som längst tre år. Leverantören bemannar och står för driften av verksamheten på anläggningen. Leverantörens tjänster innefattar bl.a. kost och logi, städning av allmänna utrymmen, att ta emot och inkvartera asylsökande, vid behov tillkalla väktare, informera om brandskydd, åtgärda fel och brister i anläggningen m.m. De boende sköter själva städningen av sina boenderum och Migrationsverket tillhandahåller sängkläder och handdukar. I anläggningen finns boenderum med sängplatser samt gemensamma utrymmen för de boende. Det finns också en reception, ett kök där personal lagar mat och matsal där frukost lunch och middag serveras. Ersättningen för såväl kost som logi beräknas per boende och dygn. Leverantören har rätt till garantiersättning för hälften av boendeplatserna under förutsättning att någon asylsökande vistas på anläggningen. Migrationsverket har som målsättning att ingen asylsökande ska vistas i ABT-boendet mer än tre månader. Vistelsetiden kan undantagsvis uppgå till en längre tid.

text: Skatteverkets bedömning.

text: Leverantören har ingått ett avtal om att tillhandahålla s.k. ABT-boende för asylsökande till Migrationsverket på en särskilt anpassad anläggning. Målsättningen är att ingen asylsökande ska vistas i ABT-boendet mer än tre månader även om vistelsetiden undantagsvis kan uppgå till en längre tid. Leverantören står för bemanningen och driften av anläggningen. Leverantören kommer att tillhandahålla omfattande kringtjänster, även om de boende själva sköter den dagliga städningen av sina boenderum och Migrationsverket tillhandahåller sängkläder och handdukar. Verksamheten innebär ett mer aktivt utnyttjande av fastigheten än en passiv uthyrning av densamma. Ändamålet med leverantörens verksamhet på anläggningen enligt avtalet med Migrationsverket får anses vara att bereda asylsökande logi under en kortare tid. Uthyrningen av ABT-boende till Migrationsverket ska då bedömas som skattepliktig rumsuthyrning i verksamhet som liknar hotellverksamhet. Med en sådan användning av anläggningen är avdragsförbudet för stadigvarande bostad inte tillämpligt.

text: 4.4.2 Uthyrning av fastighet till Migrationsverket som anordnar boende för asylsökande

text: En fastighetsägare hyr ut en fastighet till Migrationsverket. Fastigheten innehåller boenderum i korridor och gemensamma utrymmen som kök och allrum. De boende kan låsa sina rum och ta emot besök. Migrationsverket bemannar fastigheten och anordnar boende för asylsökande i korridorsrummen (s.k. ABK-boende). Fastighetsägaren tecknar hyresavtal med Migrationsverket. Hyresavtalet gäller tillsvidare med två månaders uppsägning. Vistelsetiden för en asylsökande uppgår i genomsnitt till sex månader. Även kortare vistelsetider förekommer.

text: Skatteverkets bedömning

text: Fastighetsägaren hyr ut fastigheten till Migrationsverket som använder fastigheten för att anordna boende för asylsökande. Fastighetsägaren tillhandahåller inte några tjänster som typiskt sett förekommer i hotellbranschen utan Migrationsverket driver verksamheten på fastigheten. Även om asylsökande i vissa fall vistas en kortare tid på fastigheten konkurrerar uthyrningen till Migrationsverket inte med tillhandahållande av logi inom hotellbranschen. Uthyrningen får bedömas som passiv uthyrning av fast egendom. Uthyrningen till Migrationsverket är därför undantagen från skatteplikt. Uthyrningen avser stadigvarande bostad. Avdragsförbudet är därför tillämpligt.

text: 4.4.3 Uthyrning av egen bostad

text: A hyr ut sin bostad i Stockholm i eget namn till olika turister via marknadsföring på en webbplats. Uthyrningen marknadsförs till dygns- eller veckopris. Respektive turist bor i lägenheten mellan två och sju dagar. A tar hand om städning och sänglinne vid byte av hyresgäst. I övrigt gäller självhushåll för gästerna. Lägenheten är tillgänglig för uthyrning en stor del av året men uthyrning sker oftast under sommarmånaderna juni, juli och augusti. När den möblerade bostaden inte är uthyrd bor A själv i bostaden. Ersättningen för uthyrningen uppgår till ungefär 75 000 kr per år.

text: Skatteverkets bedömning

text: A marknadsför uthyrningen till dygns- eller veckopris på en webbplats som förmedlar uthyrningen i A:s namn. Uthyrningen vid varje tillfälle avser regelmässigt en kortare tid. A tillhandahåller också en viss service till de boende. Enligt Skatteverkets uppfattning är A:s uthyrning en ekonomisk verksamhet och får ses som skattepliktig rumsuthyrning i verksamhet som liknar hotellverksamhet. Denna bedömning gäller även om gästerna själva skulle städa lägenheten vid avflyttning eller ha eget sänglinne. Eftersom omsättningen i verksamheten inte överstiger 80 000 kr, exklusive mervärdesskatt, per beskattningsår blir reglerna om skattebefrielse tillämpliga. A blir därför inte skyldig att betala utgående skatt för uthyrningen. Avdragsrätt för ingående skatt finns då inte heller.

text: Om omsättningen i den ekonomiska verksamheten överstiger 80 000 kr, exklusive mervärdesskatt, per beskattningsår eller om A väljer att inte tillämpa reglerna om skattebefrielse blir A skyldig att betala mervärdesskatt för uthyrningen. A har då avdragsrätt för ingående mervärdesskatt på kostnader som endast motiveras av den skattepliktiga uthyrningen, t.ex. eventuell förmedlingsprovision, sänglinne och handdukar samt rengöringsmedel, allt under förutsättning att de allmänna förutsättningarna för avdragsrätt är uppfyllda. Eftersom A även använder bostaden privat blir däremot avdragsförbudet för stadigvarande bostad tillämpligt. Det innebär att A saknar avdragsrätt för ingående skatt på kostnader som avser själva bostaden, t.ex. kostnader för reparationer och underhåll, drift och liknande.

text: 4.4.4 Uthyrning till studenter och Bed & Breakfast

text: B hyr terminsvis ut tre möblerade rum till studenter. Rummen finns i en separat byggnad belägen på B:s fastighet i Linköping. Ingen service ingår i uthyrningen till studenter. Under juni, juli och augusti hyr B ut rummen till turister. Uthyrningen marknadsförs till dygns- och veckopris som Bed & Breakfast på en webbplats för hotellbokningar. Respektive turist bor i rummen mellan två och sju dagar. I priset ingår frukost, byte av sänglinne och handdukar samt städning av rummen. Byggnaden används inte för privat boende av B.

text: Skatteverkets bedömning

text: Terminsuthyrningen till studenter ska bedömas som sådan passiv uthyrning av fast egendom som är undantagen från skatteplikt. Uthyrningen till turister under juni, juli och augusti ska däremot anses vara skattepliktig rumsuthyrning eftersom uthyrningen till respektive hyresgäst avser en kortare tid, marknadsförs till dygns- eller veckopriser och innefattar viss service som typiskt sett förekommer inom hotellbranschen.

text: De möblerade rummen används inte endast för skattepliktig rumsuthyrning utan även för sådan uthyrning av bostad som är undantagen från skatteplikt. Avdragsförbudet för stadigvarande bostad blir då tillämpligt för ingående skatt på utgifter som avser byggnaden och uthyrningen till studenter, t.ex. kostnader för reparationer och underhåll och drift. B har dock avdragsrätt för ingående skatt på kostnader som endast motiveras av den skattepliktiga uthyrningen, t.ex. eventuell förmedlingsprovision, sänglinne och handdukar samt rengöringsmedel, under förutsättning att de allmänna förutsättningarna för avdragsrätt är uppfyllda.

text: 4.4.5 Vandrarhem

text: Ett bolag (C AB) driver ett vandrarhem för turister. Verksamheten bedrivs i en byggnad som är inrättad för ändamålet. Det finns bl.a. en reception som ombesörjer in- och utcheckning. C AB marknadsför uthyrningen till dygns- och veckopris på en webbplats för bokning av logi för hotell – och vandrarhem. Respektive hyresgäst bor 2-14 dagar på anläggningen. Även längre vistelsetider förekommer i enstaka fall. C AB står för städning av allmänna utrymmen såsom korridorer, duschrum och kök. Självhushåll gäller för de boende, vilket bl.a. innebär att de boende själv står för mat, sängkläder och handdukar samt städar boenderummen.

text: Skatteverkets bedömning

text: Ändamålet med C AB:s verksamhet får anses vara att tillhandahålla logi under en kortare tid i en byggnad särskilt anpassad för ändamålet. C AB marknadsför uthyrningen till dygns- och veckopris på en webbplats för bokning av logi för hotell – och vandrarhem. Uthyrningen avser regelmässigt kortare tid även om uthyrning för en längre tid kan förekomma i enstaka fall. Uthyrningen ska bedömas som skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse. Detta gäller även om reception skulle saknas och in- och utcheckning sköts via bolagets hemsida. Med en sådan användning av byggnaden är inte avdragsförbudet för stadigvarande bostad tillämpligt.

text: 4.5 Detta ställningstagande ersätter tidigare ställningstagande

text: 131 675099-15/111

text: . Det nya ställningstagandet innebär en ändrad bedömning när det gäller tillhandahållande till Migrationsverket av tillfälligt boende för asylsökande (ABT). Ställningstagandet innebär också att omständigheterna kring upplåtelsen av boende och de boendes vistelsetid tillmäts större betydelse vid bedömning av syftet och innehållet i uthyrarens verksamhet. Definitionen av vad som avses med kortare tid har ändrats från i genomsnitt fyra månader till i genomsnitt tre månader med hänsyn till senare svensk praxis. Tidigare kriterier om när verksamheten varaktigt har ändrat inriktning har slopats. Ställningstagandet innebär också en ändring när det gäller uthyrning av egen bostad. Tidigare kriterier om att skatteplikten vid uthyrning av en privatbostad förutsätter att omsättningen uppgår till 50 000 kr och den sammanlagda uthyrningstiden uppgår till 16 veckor per beskattningsår har slopats. Mervärdesskatt behöver dock inte tas ut om omsättningen i den ekonomiska verksamheten inte överstiger 80 000 kr, exklusive mervärdesskatt, per beskattningsår enligt reglerna om skattebefrielse för företag med liten omsättning. En grundförutsättning för skatteplikten är som tidigare att uthyrningen görs i en ekonomisk verksamhet.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2256951

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Ställningstagandet ”Redovisning av mervärdesskatt vid byggnation som påbörjas i egen regi men avslutas som entreprenad” ska inte tillämpas

org: skv

text: Ställningstagandet ”Redovisning av mervärdesskatt vid byggnation som påbörjas i egen regi men avslutas som entreprenad”, daterat den 9 mars 2011, dnr

text: 131 811979-10/111

text: ska inte tillämpas.

type: stycke

text: Ställningstagandet anger att vid byggnation som påbörjas i egen regi men avslutas som entreprenad ska redovisningen av utgående skatt ske för varje del för sig på det sätt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, anger för arbeten i egen regi respektive entreprenadarbeten. Detta gäller även om byggnationen till väsentlig del har framstått som en produktion i egen regi.

text: Skatteverket anser att ställningstagandet inte är i överensstämmelse med Högsta förvaltningsdomstolens dom daterad den 15 februari, mål nr

text: . Ställningstagandet ska därmed inte tillämpas.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2278024

title: Avräkning av utländsk skatt på utdelning på kvalificerade andelar eller övriga onoterade andelar

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Hela den utländska skatt som tagits ut på en utdelning är avräkningsbar, även om utdelningen tas upp till två tredjedelar eller fem sjättedelar i inkomstslaget kapital.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ” Avräkning utländsk skatt på utdelning på kvalificerade andelar eller övriga onoterade andelar ” (2008-05-09, dnr

text: 131 260861-08/111

text: ). Ställningstagandet innebär inget ändrat synsätt utan är i huvudsak en uppdatering och anpassning till aktuell lagtext.

text: 2 Frågeställning

text: För fysiska personer tas utdelning upp till det s.k. gränsbeloppet på kvalificerade andelar upp till två tredjedelar i inkomstslaget kapital. Utdelning på onoterade andelar som inte är kvalificerade tas upp till fem sjättedelar i inkomstslaget kapital. Om utländsk skatt har betalats på en sådan utdelning, är då hela skatten avräkningsbar eller bara två tredjedelar respektive fem sjättedelar?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: En fysisk person som är obegränsat skattskyldig i Sverige har rätt till nedsättning av statlig och kommunal inkomstskatt genom avräkning av utländsk skatt om följande förutsättningar är uppfyllda ( 2 kap. 1 § första stycket lagen [1986:468] om avräkning av utländsk skatt, AvrL ):

text: Intäkten har tagits upp till beskattning enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: Den skattskyldiga har beskattats för intäkten i en utländsk stat.

text: Intäkten anses härröra från den utländska staten enligt dess skattelagstiftning.

text: Rätt till avräkning enligt 2 kap. 1 § första stycket AvrL gäller inte om den statliga och kommunala inkomstskatten, den utländska skatten samt den utländska intäkten omfattas av skatteavtal. Vid avräkning med stöd av skatteavtal tillämpas dock övriga bestämmelser i 2 kap. AvrL ( 2 kap. 2 § AvrL ).

text: För fysiska personer är den statliga inkomstskatten på kapitalinkomster 30 procent av överskottet i inkomstslaget kapital (

text: 65 kap. 7 §

text: IL ).

text: Utdelning upp till gränsbeloppet på en kvalificerad andel tas upp till två tredjedelar i inkomstslaget kapital (

text: 57 kap. 20 §

text: IL ).

text: Utdelning på onoterade andelar som inte är kvalificerade tas under vissa förutsättningar upp till fem sjättedelar (

text: 42 kap. 15 a §

text: IL ).

text: Bestämmelserna i 57 kap. 20 § respektive

text: 42 kap. 15 a §

text: IL trädde i kraft den 1 januari 2006 samtidigt som de s.k. lättnadsreglerna i

text: 43 kap.

text: IL avskaffades. Lättnadsreglerna innebar att viss utdelning på kvalificerade andelar och onoterade andelar som inte är kvalificerade var skattefri. Av förarbetena framgår att förslaget att slopa lättnadsreglerna och avsaknaden av strikt proportionalitet vid beskattningen av vinster och förluster motiverar att ägare av onoterade företag kompenseras för den skatteskärpning som följer av det förslaget. Mot den bakgrunden sänktes skattesatsen på utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar upp till ett belopp motsvarande gränsbeloppet till 20 procent och skattesatsen på utdelning och kapitalvinst på onoterade andelar som inte är kvalificerade till 25 procent (

text: prop. 2005/06:40 s. 67

text: 4 Bedömning

text: En grundläggande princip vid avräkning av utländsk skatt är att avräkning inte medges om inkomsten är skattefri i Sverige. I så fall finns ingen dubbelbeskattning.

text: Syftet med de aktuella reglerna är att en utdelning upp till gränsbeloppet på kvalificerade andelar ska beskattas med 20 procent och att en utdelning på onoterade andelar som inte är kvalificerade ska beskattas med 25 procent, i stället för den generella skattesatsen i inkomstslaget kapital på 30 procent. Skatteverket anser att den kvotering som görs av utdelningen inte medför att en viss del ska betraktas som skattefri när avräkning av utländsk skatt ska göras. Den utländska skatt som tagits ut på utdelningen ska därför inte kvoteras vid avräkningen, utan hela skatten är avräkningsbar.

text: 131 260861-08/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2278089

title: Avräkning utländsk skatt – svensk sjukpenning i inkomstslaget näringsverksamhet ska inte ses som en utländsk inkomst vid spärrbeloppsberäkningen

text: 1 Sammanfattning

text: På grund av att det är särskilda regelverk som styr rätten till sjukpenning anser Skatteverket att, vid avräkning av utländsk skatt, sjukpenning i inkomstslaget näringsverksamhet antingen är en svensk eller utländsk inkomst och att det styrs av vilken stat som betalar ut ersättningen. Sjukpenning från den svenska Försäkringskassan är därför en svensk inkomst vid spärrbeloppsberäkningen. Detsamma gäller för andra typer av socialförsäkringsersättningar som tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ” Spärrbeloppsberäkning – fråga om sjukpenning ska påverka de utländska inkomsterna vid avräkning av utländsk skatt ” (2009-10-07, dnr

text: 131 745277-09/111

text: ) som inte längre ska tillämpas. Ställningstagandet innebär inget ändrat synsätt utan är en uppdatering och anpassning till aktuell lagtext.

text: 2 Frågeställning

text: En person bedriver enskild näringsverksamhet såväl i Sverige som från ett fast driftställe i ett annat land. Verksamheten beskattas både i Sverige och i det andra landet. Utländsk skatt ska därför avräknas. Personen, som tillhör svensk socialförsäkring, får sjukpenning från den svenska Försäkringskassan. Hen redovisar denna ersättning i sin näringsverksamhet. Frågan gäller om sjukpenningen ska anses vara en utländsk inkomst i spärrbeloppsberäkningen.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Vid avräkning av utländsk skatt görs en spärrbeloppsberäkning för att beräkna hur stor del av den svenska skatten som belöper på den utländska inkomsten. Beräkningen görs genom att ett bråktal multipliceras med den svenska skatten. Bråktalets täljare innehåller de utländska förvärvsinkomsterna och bråktalets nämnare innehåller den sammanlagda svenska och utländska förvärvsinkomsten.

text: De utländska förvärvsinkomster som ingår i täljaren i spärrbeloppsberäkningen är intäktsposter efter avdrag för kostnadsposter ( 2 kap. 10 § lagen [1986:468] om avräkning av utländsk skatt, AvrL ).

text: Sjukpenning, rehabiliteringspenning och smittbärarpenning enligt

text: socialförsäkringsbalken

text: och sjukpenning enligt lagen (

text: ) om yrkesskadeförsäkring ska tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet om ersättningen grundar sig på förvärvsinkomst på grund av näringsverksamhet (

text: 15 kap. 8 § inkomstskattelagen

text: [1999:1229] ).

text: Vem som omfattas av svensk socialförsäkring och har rätt till förmåner bestäms av

text: socialförsäkringsbalken

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004

text: om samordning av de sociala trygghetssystemen,

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009

text: om tillämpningsbestämmelser till förordning

text: (EG) nr 883/2004

text: om samordning av de sociala trygghetssystemen och de socialförsäkringskonventioner som ingåtts med andra stater.

text: 4 Bedömning

text: Det är inte bara intäkts- och kostnadsposter som är direkt hänförliga till den utländska inkomsten som ska ingå i täljaren i spärrbeloppsberäkningen. Samtliga intäkts- och kostnadsposter som inte är specifikt hänförliga till den svenska eller utländska inkomsten ska fördelas mellan dessa inkomster, om inte annat anges i lagtexten eller framgår av rättspraxis. Däremot ska de intäkts- och kostnadsposter som enbart ska ses som svenska inte påverka den utländska inkomsten.

text: Sjukpenning som utbetalas från Försäkringskassan är inkomstbaserad och grundar sig på att personen är socialförsäkrad i Sverige. Det är fråga om en offentligrättslig ersättning som betalas ut av en svensk myndighet och som regleras i en särskild lagstiftning. Utländsk sjukpenning utbetalas när en person är socialförsäkrad i ett annat land än Sverige och den styrs av det utländska regelverket.

text: Vid tillämpning av skatteavtal ses sjukpenning inte som en rörelseinkomst. I många fall har utbetalarstaten rätt att beskatta utbetald socialförsäkringsersättning.

text: 131 745277-09/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2278155

title: Avräkning utländsk skatt – utländsk skatt enligt ett preliminärt slutskattebesked är avräkningsbar

text: 1 Sammanfattning

text: Detta ställningstagande rör frågan om när en utländsk skatt ska anses slutlig vid avräkning av utländsk skatt. Slutsatserna gäller vid avräkning såväl med stöd av skatteavtal som enligt avräkningslagen.

text: När en deklaration lämnas i utlandet kan skatten, enligt Skatteverkets uppfattning, anses som slutlig när ett preliminärt slutskattebesked baserat på deklarationen har utfärdats. Att slutskatten kan komma att ändras i ett definitivt slutskattebesked förändrar inte Skatteverkets bedömning i denna del. Detta innebär t.ex. att avräkning kan medges för en slutlig skatt enligt ett preliminärt slutskattebesked (voorlopige aanslag) i Nederländerna.

text: I en del länder som har ett system med definitiv källskatt krävs att den skattskyldiga deklarerar för att avdrag för kostnader ska medges. Om deklaration lämnas ”omvandlas” den definitiva källskatten till en preliminär skatt. Skatteverket anser att skatten även i ett sådant fall är slutlig om ett preliminärt slutskattebesked baserat på deklarationen har utfärdats.

text: 2 Frågeställning

text: Olika länder har skilda system för skatteuttag och beskattningsförfarande. I samband med avräkning av utländsk skatt uppkommer det därför frågor om när en utländsk skatt ska ses som slutlig. Frågan om vad som är en slutlig skatt kan illustreras med följande beskrivning av förfarandet i Nederländerna, men även andra länder kan ha liknande system.

text: I Nederländerna förekommer såväl ett preliminärt slutskattebesked (voorlopige aanslag) baserat på den inlämnade deklarationen som ett definitivt slutskattebesked (definitieve aanslag) som utfärdas när deklarationen har granskats. Ett definitivt slutskattebesked ska normalt utfärdas inom 3 år efter utgången av inkomståret men utfärdas vanligtvis tidigare. I och med att ett definitivt slutskattebesked har utfärdats är deklarationen godkänd och skattemyndighetens omprövningsmöjlighet begränsas. Begränsningen avser t.ex. att nya fakta måste ha framkommit och att parametrar som ond och god tro samt beloppsgränser påverkar omprövningsmöjligheterna. Ett preliminärt slutskattebesked medför, trots att någon slutlig prövning inte har gjorts, en skyldighet att betala kvarskatt alternativt en rätt till skatteåterbäring. Fråga har uppkommit om skatt enligt ett sådant preliminärt slutskattebesked ska anses vara slutlig.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Avräkningslagen

text: Bestämmelser om avräkning av utländsk skatt finns i lagen (

text: ) om avräkning av utländsk skatt, AvrL. Med utländsk skatt avses bl.a. allmän slutlig skatt på inkomst som betalats till en utländsk stat (

text: 1 kap. 3 §

text: AvrL ). Avräkning kan inte medges för preliminär skatt på inkomst.

text: Skatteförfarandelagen

text: Den skattskyldiga ska anmäla till Skatteverket om den skatt som betalats i utlandet sätts ned efter det att avräkning medgetts (

text: 33 kap. 9 § skatteförfarandelagen

text: [2011:1244], SFL ). En sådan anmälan ska göras inom tre månader efter det att den skattskyldiga fick del av det beslut genom vilket den utländska skatten satts ned (

text: 33 kap. 11 §

text: SFL ). Till anmälan ska det utländska beslutet eller en kopia av det bifogas ( 7 kap. 2 § skattförfarandeförordningen [2011:1261] ).

text: 4 Bedömning

text: För att avräkning ska medges för utländsk skatt krävs bl.a. att den skattskyldiga har visat att skatten är slutlig. Detta ställningstagande behandlar den frågan och gäller både när avräkning medges med stöd av skatteavtal och när avräkning medges med stöd av avräkningslagen.

text: Om den utländska skatten fastställs genom ett deklarationsförfarande anser Skatteverket att skatten ska anses vara slutlig när ett preliminärt slutskattebesked som baseras på uppgifterna i deklarationen har utfärdats. Detta trots att slutskatten därefter kan komma att ändras genom utfärdande av ett definitivt slutskattebesked. Detta innebär t.ex. att avräkning kan medges för en slutlig skatt enligt ett preliminärt slutskattebesked (voorlopige aanslag) i Nederländerna.

text: En del länder har ett system med definitiv källskatt, men om den skattskyldiga vill ha avdrag för kostnader måste en deklaration lämnas. Om ingen deklaration har lämnats när den skattskyldiga begär avräkning ses den avdragna källskatten som slutlig. Skatteverket anser att om en deklaration har lämnats när den skattskyldiga begär avräkning ska den avdragna källskatten ses som en preliminär skatt som kommer att "omvandlas" till slutlig skatt när deklarationen godkänns, se Skatteverkets ställningstagande ” Avräkning av utländsk skatt – några frågor angående utländska definitiva källskatter ” (2012-11-09, dnr

text: 131 751940-12/111

text: ). Om en deklaration lämnas anser Skatteverket att även i ett sådant fall ska skatten anses som slutlig om ett preliminärt slutskattebesked som baseras på uppgifterna i deklarationen har utfärdats.

text: Om skatten enligt det definitiva skattebeskedet är lägre än enligt det preliminära skattebeskedet sker en nedsättning av den utländska skatten. Den skattskyldiga ska inom tre månader anmäla till Skatteverket om den skatt som betalats i utlandet sätts ned efter det att avräkning medgetts. Anmälan ska göras på blankett SKV 2705 för både fysiska och juridiska personer och det utländska beslutet eller en kopia av det ska bifogas.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2281177

title: Ställningstagandet ”Begreppen beskattningsbar person och ekonomisk verksamhet, mervärdesskatt” ska inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet om begreppen beskattningsbar person och ekonomisk verksamhet, daterat den 21 juni 2017, dnr

text: 131 203052-17/111

text: , ska inte längre tillämpas.

text: Ställningstagandet har tagits fram för att klargöra att hur begreppen beskattningsbar person och ekonomisk verksamhet ska bedömas. Skatteverket har vidareutvecklat dessa begrepp i följande två ställningstaganden.

text: 2021-04-13, Beskattningsbar person – gränsdragning mellan ekonomisk verksamhet och privat verksamhet, mervärdesskatt, 8-902676 2021-06-21, Uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag och föreningar – självständigt bedriven verksamhet, mervärdesskatt, 8-1054864

text: Det som framgår av ställningstagandet från den 21 juni 2017 kan ses som sådan information som endast är ett förtydligande. Informationen kan därför framgå direkt av Rättslig vägledning. Det finns därför inte längre skäl att ha kvar ställningstagandet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2281220

title: Ställningstagandet ”Ekonomisk verksamhet och innehav av fastighet – mervärdesskatt” ska inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet om ekonomisk verksamhet och innehav av fastighet, daterat den 2 februari 2016, dnr

text: 131 49782-16/111

text: , ska inte längre tillämpas.

text: Ställningstagandet har tagits fram för att klargöra att det inte är hur fastigheten benämns som är avgörande för om den ingår i en ekonomisk verksamhet. Det är hur den används som avgör om det är en ekonomisk verksamhet. Enbart ägande av en fastighet innebär således inte att det förekommer en ekonomisk verksamhet. Detta kan ses som sådan information som endast är ett förtydligande. Informationen kan därför framgå direkt av Rättslig vägledning. Det finns därför inte längre skäl att ha kvar ställningstagandet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2281243

title: Ställningstagandet ”Vinstmarginalbeskattning och god tro vid inköp av begagnade bilar och motorcyklar från annat EU-land, mervärdesskatt” ska inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet om vinstmarginalbeskattning och god tro vid inköp av begagnade bilar och motorcyklar från annat EU-land, daterat den 21 december 2010, dnr

text: 131 829382-10/111

text: , ska inte längre tillämpas.

text: Ställningstagandet har tagits fram för att klargöra hur Skatteverket anser att Högsta förvaltningsdomstolens dom

text: RÅ 2009 ref. 40

text: (I och II) ska tolkas. Därefter har även EU-domstolen meddelat en dom som rör vinstmarginalbeskattning och god tro

text: , Litdana. Det som framgår av ställningstagandet kan ses som sådan information som endast är ett förtydligande. Informationen kan därför framgå direkt av Rättslig vägledning. Det finns därför inte längre skäl att ha kvar ställningstagandet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2281267

title: Ställningstagandet ”Skattepliktiga tjänster i andra medlemsländer” ska inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet om skattepliktiga tjänster i andra medlemsländer, daterat den 7 december 2009, dnr

text: 131 805991-09/111

text: , ska inte längre tillämpas.

text: Ställningstagandet har tagits fram som ett stöd för företag som ska sälja tjänster till köpare i andra medlemsländer i de fall säljaren måste avgöra om tjänsten är skattepliktig i det medlemsland där köparen är etablerad. Detta kan ses som sådan information som endast är ett förtydligande. Informationen kan därför framgå direkt av Rättslig vägledning. Det finns därför inte längre skäl att ha kvar ställningstagandet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2281302

title: Ställningstagandet ”Omsättningsland - persontransporttjänster” ska inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet om omsättningsland för persontransporttjänster, daterat den 17 december 2010, dnr

text: 131 750625-10/111

text: , ska inte längre tillämpas.

text: Ställningstagandet klargör att när en persontransporttjänst genomförs både i Sverige och på internationellt vatten är tjänsten omsatt inom landet. Om persontransporttjänsten däremot till någon del genomförs i ett annat land är hela tjänsten omsatt utomlands. Detta framgår av

text: 5 kap. 9 § första stycket mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och

text: prop. 2010/11:28

text: . Eftersom det som framgår av ställningstagandet direkt kan utläsas av lagtexten och förarbeten så behövs inte ställningstagandet längre. Det finns därför inte längre skäl att ha kvar ställningstagandet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2281326

title: Ställningstagandet ”Undantag från skatteplikt för fertilitetsbehandlingar, mervärdesskatt” ska inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet om undantag från skatteplikt för fertilitetsbehandlingar, daterat den 17 maj 2019, dnr

text: 202 229676-19/111

text: , ska inte längre tillämpas.

text: Det som anges i ställningstagandet framgår av mervärdesskattekommitténs riktlinje från det 108:e mötet den 27-28 mars 2017. Av denna anledning kan informationen om att fertilitetsbehandlingar kan omfattas av undantaget från mervärdesskatteplikt för sjukvård framgå direkt av Rättslig vägledning såsom förtydligande. Det finns därför inte längre skäl att ha kvar ställningstagandet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2281349

nyckelord: Inkomstskatt Mervärdesskatt

title: Ställningstagandet ”Mervärdesskatt - pensionsstiftelser” ska inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet ”Mervärdesskatt – pensionsstiftelser”, daterat den 29 juni 2009, dnr

text: 131 504356-09/111

text: , ska inte längre tillämpas.

text: Ställningstagandet har tagits fram för att klargöra att en pensionsstiftelse som endast förvaltar egna medel inte är en näringsidkare. Det som ställningstagandet ger uttryck för framgår av praxis. Att en pensionsstiftelse som endast förvaltar egna medel varken ska ses som en beskattningsbar person enligt

text: 4 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, eller enligt

text: 5 kap. 4 §

text: ML kan ses som ett sådant förtydligande exempel som kan framgå direkt av Rättslig vägledning. Det finns därför inte längre skäl att ha kvar ställningstagandet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2287527

title: Avräkning utländsk skatt – utdelningsmottagare medges inte avräkning för bolagsskatt som tas ut i samband med utdelning

text: 1 Sammanfattning

text: Vissa länder beskattar inte bolagsvinster löpande utan tar ut skatt i samband med att aktieutdelning sker. Eftersom det utdelande företaget är skattskyldigt är det enligt Skatteverkets uppfattning en bolagsskatt som tas ut. En obegränsat skattskyldig mottagare som är skattskyldig för utdelningen i Sverige beskattas inte i utlandet i och med att detta skatteuttag görs och det uppkommer då inte heller någon dubbelbeskattning. Utdelningsmottagaren kan därför inte medges avräkning för denna skatt. Om dessutom utdelningsmottagaren beskattas med en källskatt i samband med utdelningen är denna skatt avräkningsbar för utdelningsmottagaren.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ” Avräkning för estnisk skatt som tas ut i samband med utdelning ” (2009-11-13, dnr

text: 131 818415-09/111

text: ) som inte längre ska tillämpas. Ställningstagandet innebär inget ändrat synsätt utan syftar till att göra det mer generellt tillämpligt på skattesystem som tar ut bolagsskatt när utdelning lämnas.

text: 2 Frågeställning

text: Frågan om avräkning för bolagsskatt som tas ut i samband med utdelning kan illustreras med följande beskrivning av det estniska systemet. En obegränsat skattskyldig person äger aktier i ett estniskt bolag. Utdelning på aktien är skattepliktig för den svenska mottagaren.

text: Estland beskattar inte bolagsvinster löpande utan först i samband med att utdelning lämnas. Skatten tas ut med en viss kvotdel av nettoutdelningsbeloppet (20/80), vilket motsvarar en skatt på 20 procent på bruttobeloppet. Bolagsskatt påförs också vid dolda vinstöverföringar som t.ex. vid tjänsteförmåner, gåvor och donationer, felaktig prissättning i internationella koncerner samt kostnader och betalningar som inte är relaterade till affärsverksamheten. Vinster som står kvar i bolaget beskattas inte utan bara utdelade vinster. I vissa fall tillämpas en lägre skattesats (14/86), vilket motsvarar en skatt på 14 procent på bruttobeloppet. När den lägre skattesatsen tillämpas beskattas även utdelningsmottagaren med en källskatt på utdelningen (7 procent) men skatten kan begränsas av bestämmelser i Estlands skatteavtal.

text: Fråga har uppkommit i vilken utsträckning mottagaren av utdelningen är berättigad till avräkning för skatt som har betalats i Estland.

text: Även andra länder än Estland beskattar bolagsvinster först i samband med utdelning, exempel på detta är Lettland och Georgien.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Utdelning är skattepliktig inkomst i inkomstslaget kapital (

text: 42 kap. 1 § inkomstskattelagen

text: [1999:1229], IL ). Vissa undantag finns, bl.a. för s.k. Lex ASEA-utdelning (

text: 42 kap. 16 §

text: IL ). Huvudprincipen är att utdelning är skattepliktig även i inkomstslaget näringsverksamhet (

text: 15 kap. 1 §

text: IL ). Utdelning på näringsbetingade andelar är dock skattefri (

text: 24 kap. 35 §

text: IL ).

text: Enligt skatteavtalet mellan Sverige och Estland har Estland rätt att beskatta utdelning som sker från bolag hemmahörande i Estland till mottagare hemmahörande i Sverige (artikel 10 punkt 2 [SFS 1993:1163]). Bestämmelsen berör dock inte bolagets beskattning för den vinst av vilken utdelningen betalas (artikel 10 punkt 2 tredje stycket). Sverige ska undanröja dubbelbeskattning genom avräkning (artikel 23 punkt 1).

text: Enligt skatteavtalet mellan Sverige och Lettland har Lettland rätt att beskatta utdelning som sker från bolag hemmahörande i Lettland till mottagare hemmahörande i Sverige (artikel 10 punkt 2 [SFS 1993:1164]). Bestämmelsen berör dock inte bolagets beskattning för den vinst av vilken utdelningen betalas (artikel 10 punkt 2 tredje stycket). Sverige ska undanröja dubbelbeskattning genom avräkning (artikel 23 punkt 1).

text: Enligt skatteavtalet mellan Sverige och Georgien har Georgien rätt att beskatta utdelning som sker från bolag hemmahörande i Georgien till mottagare hemmahörande i Sverige (artikel 10 punkt 2 [SFS 2014:340]). Bestämmelsen berör dock inte bolagets beskattning för den vinst av vilken utdelningen betalas (artikel 10 punkt 2 andra stycket). Sverige ska undanröja dubbelbeskattning genom avräkning (artikel 22 punkt 2).

text: Förutsättningarna för att en obegränsat skattskyldig person ska få avräkna utländsk skatt på intäkten mot statlig och kommunal inkomstskatt framgår av

text: 2 kap. 1 § lagen (1986:468)

text: om avräkning av utländsk skatt . Dels ska intäkten ha tagits upp enligt

text: inkomstskattelagen

text: , dels ska den skattskyldiga ha beskattats för intäkten i en utländsk stat.

text: EU-domstolen har ansett att beskattning av ett dotterföretags inkomst i samband med utdelning av vinst till moderföretaget, som inte skulle ha beskattats om dotterföretaget hade sparat medlen i stället för att dela ut dem, inte utgör en källskatt i den mening som avses i moder/dotterbolagsdirektivet (

text: ), se

text: , Burda.

text: 4 Bedömning

text: Vissa länder beskattar inte bolagsvinster löpande utan tar ut skatt i samband med att aktieutdelning sker. Det estniska bolagsskattesystemet avviker på detta sätt från de flesta andra länders genom att beskattningstidpunkten har flyttats fram. Liknande bolagsbeskattning sker t.ex. i Georgien och Lettland. Enligt Skatteverkets uppfattning utgör en sådan skatt som tas ut i samband med utdelning en bolagsskatt då det är det utdelande bolaget som är skyldigt att betala skatten (jfr

text: , Burda).

text: Enligt Skatteverkets uppfattning utgör en skatt som tas ut av det utdelande bolaget i samband med utdelning en sådan skatt på bolagsvinst som avses i

text: artikel 10

text: punkt 2 tredje stycket i skatteavtalen med Estland och Lettland respektive

text: artikel 10

text: punkt 2 andra stycket i skatteavtalet med Georgien.

text: I de fall där den svenska mottagaren av utdelningen själv har beskattats genom att t.ex. påföras estnisk källskatt på utdelningen leder detta skatteuttag till dubbelbeskattning och avräkning kan då medges i denna del. Avräkning kan däremot inte medges för den bolagsskatt som det utdelande bolaget har betalat, vare sig med stöd av skatteavtalet eller av avräkningslagen. En obegränsat skattskyldig mottagare som är skattskyldig för utdelningen i Sverige beskattas inte i utlandet i och med att detta skatteuttag görs och det uppkommer då inte heller någon dubbelbeskattning i denna del.

text: Skatteverket anser att detta synsätt ska tillämpas för samtliga länder som har ett motsvarande bolagsbeskattningssystem med uppskjutet skatteuttag till dess att utdelningen av vinsten sker.

text: 131 818415-09/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-230334-2025

title: Leveranstidpunkt vid överlåtelse av fastighet; mervärdesskatt

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att leverans av en fastighet i mervärdesskattehänseende som huvudregel sker vid tidpunkten för köpekontraktets undertecknande. Det är nämligen vid denna tidpunkt som väsentliga fördelar som förknippas med äganderätten till fastigheten överförs till köparen och denne såsom ägare kan förfoga över den. Överföring av rätten att förfoga över materiell egendom kräver inte att den part till vilken den materiella egendomen överförs tar emot egendomen fysiskt.

text: Vid överlåtelse där säljaren tillhandahåller fastighet och samtidigt åtar sig att uppföra en byggnad på denna med syftet att tillhandahålla en nyckelfärdig byggnad anser Skatteverket att leveransen av fastigheten sker på tillträdesdagen eftersom det är först då köparen kan förfoga över fastigheten såsom ägare. Detsamma gäller vid försäljning av tomtmark där säljaren samtidigt åtagit sig att exploatera eller färdigställa marken. Ofta har köparens rättsliga och/eller faktiska förfoganderätt begränsats i villkorade avtal med säljaren (byggföretaget). När villkorade avtal tillämpas får köparen normalt inte överlåta avtalen eller häva enbart entreprenaddelen utan eventuell hävning måste avse kontraktet i dess helhet. Byggnads- eller exploateringsarbetena pågår till dess att byggnaden eller marken kan användas för sina avsedda ändamål. Vid en sammantagen bedömning anser Skatteverket att säljaren förfogar över fastigheten såsom ägare fram till tillträdesdagen i dessa fall.

text: Det kan även i andra fall förekomma villkorade köpe- och entreprenadavtal där köparen måste anlita ett utpekat byggföretag för entreprenaden. Vid försäljning av fastighet (mark) där köparen förvärvar byggnadsarbetena från annan part än säljaren förfogar dock inte säljaren över marken såsom ägare under byggtiden. Skatteverket anser att leveransen av fastigheten (marken) i mervärdesskattehänseende i dessa fall sker redan vid tidpunkten för köpekontraktets undertecknande.

text: Ställningstagandet innebär att Skatteverket förtydligar sin syn när det gäller tidpunkten för leverans av fastighet i mervärdesskattehänseende.

text: 2 Frågeställning

text: Med anledning av

text: HFD 2023 ref. 10

text: har det uppkommit frågor om när leverans av vara har skett vid överlåtelse av en fastighet i andra fall än det som är aktuellt i målet. Frågorna rör överlåtelse av egendom som är fastighet enligt

text: 2 kap. 11 §

text: ML i sådana fall där både köpekontrakt och köpebrev används vid överlåtelsen.

text: Mervärdesskatt ska inte tas ut på överlåtelse av en fastighet men leveranstidpunkten har betydelse i andra fall, t.ex. när det gäller att avgöra om överlåtelse av en fastighet sker inom justeringsperioden (

text: 15 kap. 14 §

text: ML) och när justeringen av avdrag ska redovisas (

text: 7 kap. 52 §

text: ML). Leveranstidpunkten har också betydelse för att bedöma när skyldigheten att redovisa uttag av tjänster i en byggnadsrörelse upphör (

text: 5 kap. 32 §

text: ML).

text: Ställningstagandet behandlar inte fall där fastigheten ingår i en s.k. verksamhetsöverlåtelse eftersom en sådan överlåtelse inte ska ses som en leverans av varor eller tjänster i mervärdesskattehänseende (

text: 5 kap. 38 §

text: ML).

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Mervärdesskatt

text: Med leverans av varor avses överföring av rätten att såsom ägare förfoga över materiella tillgångar (

text: 5 kap. 3 § mervärdesskattelagen

text: [2023:200], ML, jfr

text: artikel 14.1 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Av EU-domstolens praxis framgår att leveransbegreppet inte hänför sig till äganderättsövergång i enlighet med formkrav i nationell rätt utan omfattar samtliga överföringar av materiell egendom som ger mottagaren befogenhet att faktiskt förfoga över egendomen som ägare (

text: , Auto Lease Holland, punkt 32 och där angivna rättsfall). Vid bedömningen är det relevant att beakta om de ekonomiska risker och fördelar som förknippas med äganderätten i allt väsentligt överförts (

text: , NLB Leasing, punkt 30 och där angivna rättsfall). Överföringen av rätten att såsom ägare förfoga över materiell egendom kräver dock inte att den part till vilken den materiella egendomen överförs fysiskt innehar den, eller att den materiella egendomen fysiskt transporteras till denna part och/eller fysiskt tas emot av denne. En och samma vara kan således bli föremål för två på varandra följande leveranser i den mening som avses i

text: artikel 14.1

text: mervärdesskattedirektivet, samtidigt som varan på beställning överförs direkt från den första säljaren till den andra förvärvaren (

text: , Digital Charging Solutions GmbH, punkterna 27–28 och där angivna rättsfall) .

text: Högsta förvaltningsdomstolen har i

text: HFD 2023 ref. 10

text: gjort bedömningen att tjänster som ett bolag tillför en ägarlägenhetsfastighet som är en lagertillgång i bolagets byggnadsrörelse ska uttagsbeskattas så länge fastigheten är bolagets egen fastighet. En fastighet upphör att vara egen fastighet när den är levererad i mervärdesskattedirektivets mening, alltså när köparen kan förfoga över den som ägare. HFD ansåg att fastigheterna var levererade vid tillträdesdagen eftersom det vid en sammantagen bedömning i ett fall som det aktuella är först på tillträdesdagen som väsentliga fördelar som förknippas med äganderätten till fastigheten överförs till köparen och denne såsom ägare kan förfoga över den.

text: 3.2 Civilrätt

text: Säljaren och köparen blir bundna vid överlåtelsen genom ett köpekontrakt som uppfyller formkraven i

text: 4 kap.

text: jordabalken

text: , JB. Efter att köpekontrakt har ingåtts är köparen behörig att rättsligt förfoga över fastigheten. Köparen kan t.ex. överlåta fastigheten eller upplåta rättigheter av olika slag. Tillträdet har vid överlåtelse av fast egendom ingen betydelse sakrättsligt. Det kan dock ha stor betydelse i relationen mellan avtalsparterna, bl.a. när det gäller fördelning av kostnader för och intäkter av fastigheten (se Folke Grauers, Fastighetsköp, 22 uppl. 2021 s. 73 ff. och 333 ff.).

text: I köpekontraktet kan köparens rätt att överlåta fastigheten eller att söka inteckning eller upplåta rättighet i fastigheten inskränkas (jfr

text: 4 kap. 3 § 3

text: JB). Om det i köpehandlingen har föreskrivits att köpebrev ska upprättas, ska det anses som om förvärvets fullbordan eller bestånd gjorts beroende av köpeskillingens erläggande (jfr

text: 4 kap. 5 §

text: JB).

text: 4 kap.

text: JB. Köparen blir samtidigt skyddad mot att säljarens borgenärer kan ta fastigheten i anspråk. Å andra sidan blir säljaren genom kravet på köpebrev, som gör köpets fullbordan beroende av att köpeskillingen erläggs, skyddad mot köparens borgenärer i det att säljaren får möjlighet att häva köpet om inte köpeskillingen betalas i rätt tid. Säljaren kan emellertid inte förhindra att köpet fullbordas ifall köparen fullgör sin förpliktelse att betala köpeskilling. Under tiden mellan kontraktet och köpebrevet har köparen en villkorlig rätt till fastigheten (

text: NJA 1995 s. 178

text: och

text: NJA 1995 s. 183

text: Om köpets fullbordan har gjorts beroende av att köpebrev ska utfärdas kan förvärvaren endast förfoga över den villkorade rätt till fastigheten som denne fått genom köpeavtalet. Detta har dock inte hindrat att köparen har rätt att överlåta fastigheten vidare innan tillträdet av fastigheten även om det varit en förutsättning för köpets fullbordan att köparen fullgör sin förpliktelse enligt det första köpekontraktet att betala köpeskilling. Bedömningen påverkades inte av att köpekontraktet innehöll en bestämmelse om att äganderätten skulle övergå till köparen först på tillträdesdagen (

text: NJA 1995 s. 178

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Inledning

text: Begreppet ”leverans av varor” har en objektiv karaktär och gäller oavsett transaktionens syften och resultat. Det unionsrättsliga begreppet ”leverans av varor” grundar sig på en enhetlig definition som inte får variera från en medlemsstat till en annan.

text: Begreppet leverans av varor hänför sig inte till en äganderättsövergång i enlighet med de formkrav som den tillämpliga nationella rätten ställer upp. En leverans av vara innefattar alla överföringar av materiell egendom från en part till en annan när överföringen ger mottagaren befogenhet att faktiskt förfoga över egendomen som om denna var ägare till egendomen.

text: När rätten att förfoga över varan har övergått till köparen kan denna få olika rättigheter t.ex. att använda, modifiera, pantsätta, överlåta och låna ut varan. Rättigheterna kan kallas rättslig förfoganderätt och överförs genom civilrättsliga regler. Förutom att säljaren genom avtal ska överföra den rättsliga förfoganderätten till köparen ska också den faktiska förfoganderätten och den ekonomiska risken övergå till köparen. Tillfälliga inskränkningar i förfoganderätten utesluter inte att det är en leverans av vara förutsatt att varan kan användas av köparen under tiden.

text: 4.2 Mervärdesskatterättslig leverans av fastighet

text: Enligt Skatteverkets uppfattning sammanfaller vanligtvis en transaktions ekonomiska och juridiska innebörd. Även om det civilrättsliga avtalet inte är avgörande kan det ändå ge vägledning vid bedömningen av om en transaktion innebär en sådan överföring av förfoganderätten som avses i

text: mervärdesskattelagen

text: och mervärdesskattedirektivet.

text: Skatteverket anser att det som huvudregel är vid tidpunkten för köpekontraktets undertecknande som väsentliga fördelar som förknippas med äganderätten till fastigheten överförs till köparen och denne såsom ägare kan förfoga över den.

text: 4.2.1 Leverans vid köpekontraktets undertecknande (huvudregeln)

text: Vid överlåtelse av en fastighet blir säljaren och köparen bundna av köpekontraktet om det uppfyller de formella villkoren. Efter det att köpekontrakt har ingåtts är köparen behörig att rättsligt förfoga över fastigheten. Köparen kan t.ex. överlåta fastigheten eller upplåta rättigheter av olika slag. Köparen har rätt att överlåta fastigheten oavsett om köpets fullbordan gjorts beroende av att köpebrev ska utfärdas och att köparen endast förfogar över den villkorade rätt till fastigheten som denna fått genom köpekontraktet. Säljaren är bunden av köpeavtalet om köparen betalar köpeskillingen på tillträdesdagen. Detta innebär att köparen civilrättsligt kan överlåta fastigheten innan tillträdesdagen i ett sådant fall enligt Högsta domstolen (HD). En klausul om att äganderätten ska övergå till köparen först på tillträdesdagen medför inte någon annan bedömning eftersom den enligt HD:s praxis inte civilrättsligt påverkar köparens möjlighet att överlåta fastigheten innan tillträdesdagen.

text: Det skulle kunna invändas att köparen i de flesta fall inte får fysiskt tillträde till fastigheten innan tillträdesdagen och att detta är en omständighet som begränsar rätten att förfoga över fastigheten som ägare. Enligt EU-domstolens praxis är dock den fysiska förfoganderätten till en vara inte ett nödvändigt krav för leverans enligt artikel 14.1 i mervärdesskattedirektivet. I praktiken har köparen vid försäljning av fastigheter rätt att överlåta fastigheten innan tillträdesdagen (se dock avsnitt 4.2.2). Detta är enligt Skatteverkets uppfattning en utmärkande del av rätten att förfoga över fastigheten som ägare. Köparen har därigenom den ekonomiska bestämmanderätten över hur fastigheten ska användas. Sammanfattningsvis anser därför Skatteverket att leveransen av fastigheten i mervärdesskattehänseende sker redan vid köpekontraktets undertecknande.

text: 4.2.2 Samma säljare av mark och entreprenad (tillträdet)

text: Vid överlåtelse där säljaren tillhandahåller fastighet och samtidigt åtar sig att uppföra en byggnad på denna är syftet att köparen ska köpa en nyckelfärdig byggnad. Förvärvet av marken sker normalt som ett led i en totalentreprenad. Avtalen kan se olika ut men ofta har köparens rättsliga och/eller faktiska förfoganderätt begränsats i villkorade köpe- och entreprenadavtal med säljaren (byggföretaget). Köparen saknar möjlighet att förvärva fastigheten utan att samtidigt låta säljaren färdigställa bostaden. Byggnadsarbetena pågår till dess att byggnaden kan användas för sitt avsedda ändamål. Vid en sammantagen bedömning anser Skatteverket att säljaren förfogar över fastigheten såsom ägare fram till tillträdesdagen i sådana fall (jfr

text: HFD 2023 ref. 10

text: ). Detsamma gäller vid försäljning av tomtmark där säljaren samtidigt åtagit sig att exploatera eller färdigställa marken innan köparens tillträde. Det saknar då betydelse om köparen skulle ha rätt att civilrättsligt överlåta fastigheten innan tillträdet. Skatteverket anser således att leveransen av fastigheten i mervärdesskattehänseende i dessa fall sker först vid köparens tillträde till fastigheten.

text: 4.2.3 Olika säljare av mark och entreprenad (huvudregeln)

text: Det kan förekomma villkorade köpe- och entreprenadavtal även i andra fall där köparen måste anlita ett utpekat byggföretag för entreprenaden. Vid försäljning av fastighet (mark) där köparen ska förvärva byggnadsarbetena från annan part än säljaren så förfogar inte säljaren över marken såsom ägare under byggtiden. Enligt Skatteverkets uppfattning sker i stället leveransen av fastigheten (marken) till köparen i mervärdesskattehänseende redan vid tidpunkten för köpekontraktets undertecknande.