identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 300993-05/111

title: Uppskovsavdrag privatbostad - bosättningskrav för de som arbetar utomlands för svenska staten

text: 1 Ändring av styrsignal

text: För uppskovsavdrag vid avyttring av en privatbostad krävs att den är en ursprungsbostad. Som ursprungsbostad anses en privatbostad där säljaren varit bosatt under viss tid före avyttringen.

text: Den som är bosatt och arbetar utomlands för svenska statens räkning kan enligt

text: 14 § folkbokföringslagen

text: (FBL) folkbokföras på en fastighet i Sverige.

text: Skatteverket har i styrsignal 2004-10-11 med diarienummer 130 590551-04/111 gett uttryck för att en sådan folkbokföring inte innebär att bosättningskravet är uppfyllt, varför den avyttrade bostaden inte skulle utgöra den skattskyldiges permanentbostad och ej heller dennes ursprungsbostad.

text: Regeringsrätten har i dom 2 maj 2005, nummer 7319-04, ansett att en folkbokföring som baseras på

text: 14 §

text: FBL innebär att den avyttrade fastigheten utgör en permanentbostad och därigenom även den skattskyldiges permanentbostad och ursprungsbostad.

text: Uppskov med beskattning av vinsten kan därför medges vid avyttringen av en sådan privatbostad.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Den som är utsänd för svenska statens räkning för att tjänstgöra i utlandet folkbokförs enligt

text: 14 §

text: FBL på den fastighet och i den församling där han senast var folkbokförd. För den som behåller sin fastighet eller bostadsrätt under utlandsvistelsen innebär det att folkbokföringen kvarstår på fastigheten. Om bostaden är en privatbostad enligt

text: 2 kap. 8 §

text: IL, behåller den vanligen sin skattemässiga karaktär eftersom ägaren uppger att avsikten är att åter bosätta sig där vid återkomsten till Sverige.

text: När en privatbostad avyttras kan enligt

text: 47 kap. 2 § inkomstskattelagen

text: (1999:1229 (IL)uppskov med beskattning av vinsten medges om privatbostaden är säljarens ursprungsbostad. Villkoret härför är att den är en permanentbostad, vilket innebär att säljaren i normalfallet ska ha varit bosatt där antingen under ett år omedelbart före avyttringen eller under tre år av de sista fem åren före avyttringen.

text: Det frågan gällde i Skatteverkets styrsignal från 2004-10-11 var om bosättningskravet på en ursprungsbostad var uppfyllt för en säljare, som utan att vara faktiskt bosatt på fastigheten, ändå är folkbokförd på denna enligt

text: 14 §

text: FBL.

text: Regeringsrätten anser i sin dom den 2 maj 2005 att villkoren för ursprungsbostad i

text: 47 kap.

text: IL är uppfyllda i dessa fall.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 304122-05/111

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Avdragsrätt vid förvärv av varor och tjänster som endast delvis ska användas i den ekonomiska verksamheten

org: skv

text: Nytt: 2009-12-04

type: stycke

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Avdragsrätt för ingående skatt på investeringsvaror som används både i verksamheten och för privat bruk, dnr

text: 131 863842-09/111

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: För ingående skatt på förvärv som i sin helhet avser en särskild verksamhet som ligger utanför ramen för mervärdesskattesystemet föreligger, liksom vid förvärv för privata ändamål, inte avdragsrätt. Detta gäller även för de som vid sidan av sådan verksamhet också bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet.

text: En skattskyldig kan välja att vid förvärvstidpunkten i sin helhet hänföra en investeringsvara till den verksamhet som medför skattskyldighet även om den delvis ska användas för privata ändamål eller verksamhet som inte omfattas av mervärdesskattesystemet. Användningen av varan för sådana ändamål ska då medföra uttagsbeskattning och fullt avdrag kan göras för den ingående skatten på förvärvet.

text: Den skattskyldige har i sådana fall valfrihet att istället delvis hänföra investeringsvaran till den ekonomiska verksamheten och därmed enbart delvis göra avdrag vid förvärvet av tillgången. Användningen utanför den ekonomiska verksamheten behöver då inte uttagsbeskattas och vid försäljning av investeringsvaran behöver utgående skatt redovisas enbart på den del som hänförts till verksamheten. Möjlighet finns också att i sin helhet hänföra varan till den verksamhet som ligger utanför mervärdesskatteområdet, vilket medför att utgående skatt inte behöver tas ut vid avyttring av investeringsvaran.

text: För förbrukningsvaror såsom el, drivmedel, foder, papper m.m. ska istället en uppdelning av den ingående skatten på förvärvet göras. Denna fördelning ska göras med utgångspunkt i användningen av varan för den verksamhet som medför skattskyldighet respektive för andra ändamål. Kan andelen inte fastställas får avdragsbeloppet istället bestämmas genom uppdelning efter skälig grund.

text: Vid förvärv av tjänster ska den ingående skatten på förvärvet proportioneras. Avdragsrätt föreligger för den del av den ingående skatten som avser förbrukning i verksamhet som medför skattskyldighet. Har den skattskyldige valt att i sin helhet hänföra en investeringsvara till den verksamhet som medför skattskyldighet kan emellertid avdrag göras för ingående skatt på förvärvade tjänster som ingår i anskaffningskostnaden för varan. Fullt avdrag på den ingående skatten på tjänsterna som tillförs varan kan då göras. För användning av varan för andra ändamål än rörelsen ska sedan uttagsbeskattning ske.

text: Är avdragsförbuden i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, tillämpliga kan avdrag aldrig medges. Någon möjlighet att erhålla en avdragsrätt som grundar sig på en uttagsbeskattning finns då inte.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Frågan avser behandling av ingående skatt på förvärv som är gemensamma för en verksamhet som medför skattskyldighet och en verksamhet som ligger utanför ramen för mervärdesskattens område (”out of scope”). Ska avdragsrätten begränsas eller ska avdrag för den ingående skatten medges fullt ut med följd att det nyttjande som inte avser den beskattningsbara verksamheten ska medföra uttagsbeskattning? Blir det någon skillnad om det gemensamma förvärvet avser en vara eller tjänst?

text: Det som behandlas nedan är situationer när förvärv delvis ska användas i den ekonomiska verksamheten och delvis för andra ändamål som privat bruk eller annan aktivitet som inte sker inom ramen för en ekonomisk verksamhet. Detta skiljer sig från vad som gäller vid s.k. blandad verksamhet, dvs. när både skattepliktiga och undantagna omsättningar görs i en ekonomisk verksamhet.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Mervärdesskattelagens

text: bestämmelser

text: Enligt

text: 1 kap. 7 §

text: ML avser det som föreskrivs i fråga om verksamhet även del av verksamhet.

text: Rätt till avdrag föreligger enligt

text: 8 kap. 3 §

text: ML för ingående skatt som hänför sig till förvärv eller import i verksamhet som medför skattskyldighet.

text: I

text: 8 kap. 13 §

text: ML anges att i de fall den ingående skatten endast delvis avser förvärv eller import som görs gemensamt för flera verksamheter, av vilka någon inte medför skattskyldighet, eller görs för en verksamhet som endast delvis medför skattskyldighet får avdrag göras endast för skatten på den del av förvärvet eller importen som medför avdragsrätt respektive hänför sig till verksamhet som medför skattskyldighet. Om denna del inte kan fastställas, får avdragsbeloppet istället bestämmas genom uppdelning efter skälig grund.

text: Med omsättning av vara förstås även att en vara tas i anspråk genom uttag. Med uttag avses att den som är skattskyldig tillgodogör sig en vara för privat ändamål eller för över en vara till en verksamhet som inte medför skattskyldighet eller rätt till återbetalning. Detta gäller om avdragsrätt eller återbetalningsrätt förelegat vid förvärvet av varan, 2 kap. 1–3 §§ ML.

text: Omsättning av tjänst genom uttag föreligger när den skattskyldige utan ersättning utför låter utföra eller på annat sätt tillhandahåller en tjänst åt sig själv eller sin personal för privata ändamål eller för annat rörelsefrämmande ändamål enligt

text: 2 kap. 5 § första stycket 1

text: ML. Av första stycket 2 i nämnda paragraf framgår att uttag av tjänst också föreligger när den skattskyldige använder eller låter någon annan använda en tillgång som hör till verksamheten för privat ändamål eller för något annat rörelsefrämmande ändamål, om rätt till avdrag eller återbetalning förelegat vid förvärvet av varan och användandet är mer än ringa.

text: 3.2 Sjätte direktivet

text: Av artikel 17.2 i rådets sjätte mervärdesskattedirektiv (

text: ) framgår att i den mån varor och tjänster används för den skattskyldiga personens skattepliktiga transaktioner, ska denna ha rätt att göra avdrag för mervärdesskatt avseende varor eller tjänster som tillhandahållits, eller kommer att tillhandahållas, till honom av en annan skattskyldig person.

text: Enligt

text: artikel 17.6 första stycket

text: ska mervärdesskatt under inga förhållanden vara avdragsgill på utgifter som inte strikt är rörelseutgifter, t.ex. sådana som hänför sig till lyxartiklar, nöjen eller underhållning.

text: Av andra stycket i samma artikel framgår att medlemsstaterna, till dess andra regler införs, får behålla alla de undantag som fanns i deras nationella lagstiftning vid ikraftträdandet av direktivet.

text: Av

text: artikel 5.6

text: framgår att uttag som en skattskyldig person gör av varor i rörelsen för eget eller personalens privata bruk eller mer generellt sådana uttag för andra ändamål än rörelsen ska, då mervärdesskatten på varorna varit helt eller delvis avdragsgill, behandlas som leverans mot vederlag.

text: I

text: artikel 6.2

text: anges att följande ska behandlas som tillhandahållande av tjänster mot vederlag:

text: a) Användning av varor som ingår i en rörelses tillgångar för den skattskyldiges eller personalens privata bruk, eller mer generellt sådan användning för andra ändamål än hans rörelse, om mervärdesskatten på dessa varor är helt eller delvis avdragsgill.

text: b) Tillhandahållande av tjänster utan vederlag av den skattskyldiga personen för hans privata bruk eller personalens eller, mer generellt, för andra ändamål än hans rörelse.

text: 3.3 EG-domstolens praxis

text: Enligt EG-domstolens praxis gäller att om en investeringsvara används såväl yrkesmässigt som privat, kan den skattskyldige välja att i mervärdesskattehänseende behandla denna vara i sin helhet som en tillgång i rörelsen, behandla den i sin helhet som en privat tillgång, vilket innebär att den helt utesluts från mervärdesskattesystemet, eller låta den ingå i rörelsen till den del den faktiskt används i densamma (

text: Armbrecht punkt 20,

text: Bakcsi punkt 24-34,

text: , Seeling punkterna 40-41).

text: Om den skattskyldige väljer att behandla investeringsvaror, som används både yrkesmässigt och privat, som tillgångar i rörelsen är den ingående mervärdesskatten på förvärvet av tillgångarna i princip helt och omedelbart avdragsgill (

text: Lennartz punkt 26,

text: Bakcsi punkt 25,

text: , Seeling punkt 41).

text: Det framgår av artiklarna

text: 6.2 första stycket a

text: och

text: A 1 c i sjätte direktivet att om den ingående skatten på en vara som hänförs till rörelsen helt eller delvis kan dras av ska användningen av varan för den skattskyldiges eller hans anställdas privata behov eller för rörelsefrämmande ändamål jämställas med tillhandahållande av tjänst mot vederlag. Uttagsbeskattning ska då ske och underlaget utgör hela kostnaden för att tillhandahålla tjänsten (Lennartz punkt 26, Bakcsi punkt 30, Seeling punkt 42).

text: I EG-domstolens avgörande i

text: mål C-25/03

text: , HE, som avser en skattskyldig i Tyskland, behandlas avdragsrätten vid förvärv avseende byggnad för delvis privat användning. Rätten till avdrag kunde inte begränsas enbart med stöd av att utgifterna som avsåg den privata delen inte strikt var rörelseutgifter på det sätt som anges i

text: artikel 17.6 första stycket

text: . I de tyska bestämmelser som var tillämpliga vid tidpunkten då sjätte direktivet infördes angavs inte att den aktuella typen av utgifter skulle undantas från rätten till avdrag. Tyskland hade inte heller bemyndigats att genomföra särskilda åtgärder som avviker från bestämmelserna i direktivet på det sätt som avses i

text: artikel 27

text: (punkten 51).

text: 3.4 Regeringsrättens praxis

text: I

text: RÅ 1999 not 282

text: undanröjde Regeringsrätten ett förhandsbesked som avsåg avdragsrätt för ett bolag som tillhandahöll konsulttjänster mot ersättning och dessutom gratis rådgivning som var finansierad genom bidrag. Som skäl för detta angavs att frågan om uttagsbeskattning inte hade berörts i Skatterättsnämnden. Vidare saknades uppgift av vad den ingående skatten avsåg (investeringsvaror, tjänster m.m.).

text: Av

text: RÅ 1999 not 282

text: framgår vidare att begreppen verksamhet och del av verksamhet i ML inte har definierats. Begreppen har enligt Regeringsrättens uppfattning inte en innebörd som är så entydig att de bestämmelser där begreppen förekommer kan grunda en avdragsrätt som inte har stöd i direktivet. Det finns i själva verket ett stort utrymme att tolka ML:s bestämmelser om avdragsrätt så att det i direktivet åsyftade resultatet uppnås. Slutsatsen är att det ytterst är direktivet som avgör det aktuella bolagets avdragsrätt.

text: I

text: RÅ 2003 not 3

text: bedömdes om Luftfartsverket (LFV) hade rätt till avdrag för ingående skatt hänförlig till omsättningar som utgör ett led i myndighetsutövning. De omsättningar det var fråga om ansågs vara avskiljbara från LFV:s övriga verksamhet och var inte yrkesmässiga enligt

text: 4 kap. 7 §

text: ML. Någon mervärdesskatt ska inte betalas på omsättningarna. Ingående skatt som hänför sig till verksamheten var därför inte avdragsgill.

text: RÅ 2004 not 6

text: avsåg om ett aktiebolags avdragsrätt skulle begränsas på overheadkostnader (lokaler, inventarier, resor m.m.) för att bolaget erhöll förvaltningsarvoden från ett kommanditbolag i vilket bolaget var komplementär. Enligt ett lagakraftvunnet förhandsbesked medförde bolagets deltagande i kommanditbolaget inte skattskyldighet till mervärdesskatt. Enligt Regeringsrätten innebar det lagakraftvunna förhandsbeskedet angående bolagets skattskyldighet pga. deltagande i kommanditbolaget att uttagsbeskattning inte kunde bli aktuellt. Bolaget ansågs därför inte har rätt till avdrag för ingående skatt på allmänna omkostnader som hänför sig till bolagets deltagande i förvaltningen av kommanditbolaget. Såvitt avser redovisningsperioder för vilka det lagakraftvunna förhandsbeskedet inte gällde ansåg Regeringsrätten att förhandsbesked inte kunde lämnas. Skälen till detta var att frågan om en eventuell uttagsbeskattning och en eventuell avdragsrätt grundad på en sådan uttagsbeskattning inte ställts och inte på något sätt blivit belyst i Skatterättsnämnden (jfr

text: RÅ 1999 not 282

text: Av

text: RÅ 2004 ref 112

text: framgår att bevisbördan för att avdragsrätt föreligger åvilar den skattskyldige (

text: mål 268/83

text: , Rompelman, punkt 24). Eftersom avdragsrätten inträder samtidigt som skattskyldigheten för avdragsbeloppet är det endast den egenskap i vilken en person uppträder vid detta tillfälle som avgör om avdragsrätt föreligger (EG-domstolens dom i

text: mål C-97/90

text: , Lennartz, punkt 8). Huruvida en skattskyldig person i ett enskilt fall har förvärvat varor för att använda dessa i sin ekonomiska verksamhet är en bevisfråga som skall bedömas med hänsyn till alla omständigheter i fallet, däribland vilket slags varor som berörs (domen i Lennartz-målet, punkt 21, och EG-domstolens dom i

text: mål C-415/98

text: , Bakcsi, punkt 29). Om en vara med hänsyn till sin karaktär lämpar sig för såväl privat användning som användning i en ekonomisk verksamhet, måste alla omständigheter undersökas för att avgöra om varan faktiskt används med avsikt att erhålla inkomster (EG-domstolens dom i

text: mål C-230/94

text: , Renate Enkler, punkt 27).

text: Av

text: RÅ 2003 ref 100

text: (I) framgår att avdragsförbudet för stadigvarande bostad i

text: 8 kap 9 §

text: ML är förenligt med bestämmelserna i sjätte mervärdesskattedirektivet. Avdragsförbudet har ansetts ha stöd i

text: artikel 17.6 andra stycket i direktivet

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Allmänt

text: Av

text: RÅ 1999 not 282

text: framgår att Regeringsrätten ansett att det finns ett stort utrymme att tolka bestämmelserna i 8 kap. 3 § samt 8 kap. 13 § ML i enlighet med bestämmelserna i sjätte mervärdesskattedirektivet. Avdragsrättens omfattning avgörs därför ytterst av direktivets bestämmelser.

text: Av den grundläggande bestämmelsen avseende avdragsrättens omfattning i artikel 17.2 i sjätte direktivet framgår att i den mån varorna eller tjänsterna används för den skattskyldiga personens skattepliktiga transaktioner ska denne ha rätt till avdrag. En princip som kommer till uttryck i

text: artikel 17.2 i direktivet

text: är att det ska föreligga korrespondens mellan avdragsrätt och skattskyldighet – föreligger inte skattskyldighet föreligger normalt inte heller avdragsrätt.

text: En transaktion som inte omfattas av mervärdesskattesystemet kan inte i sig medföra att en rätt till avdrag uppkommer. När det gäller ingående skatt på förvärv av vara eller tjänst som i sin helhet avser en särskild verksamhet som inte ligger inom ramen för mervärdesskattesystemet kan avdrag därför inte medges. Detta gäller även om företaget också har en verksamhet som medför skattskyldighet (se

text: RÅ 2003 not 3

text: samt

text: RÅ 2004 not 6

text: ) och oavsett om s.k. blandad verksamhet bedrivs eller inte. Rätt till avdrag föreligger således inte för ingående skatt på förvärv som i sin helhet är hänförliga till aktieförvaltning som inte ingår i ekonomisk verksamhet, helt bidragsfinansierade verksamheter eller annan särskild verksamhet som inte utgör en ekonomisk verksamhet. Motsvarande gäller därmed även vid förvärv som till sin helhet är avsedda att användas för delägares förvaltning av kommanditbolag. Den som gör ett sådant förvärv kan inte vid förvärvstidpunkten anses agera i egenskap av skattskyldig person vilket är en förutsättning för avdragsrätt (jfr Lennartz punkten 8-9).

text: För förvärv som är gemensamma för verksamhet som medför skattskyldighet och verksamhet som ligger utanför mervärdeskattens tillämpningsområde uppkommer frågan om det är valfritt för den skattskyldige att begränsa avdraget vid förvärvet eller att tillgodogöra sig fullt avdrag och sedan uttagsbeskatta den användning som avser den verksamhet som inte omfattas av mervärdesskattesystemet. Nedan redogör Skatteverket för sin syn på vad som gäller för sådana gemensamma förvärv.

text: 4.2 Varor

text: Av EG-domstolens praxis framgår att den som avser att använda en investeringsvara endast delvis för privat bruk vid förvärvstidpunkten kan välja att hänföra varan i sin helhet till den ekonomiska verksamheten och därmed göra fullt avdrag för den ingående skatten på förvärvet. Motsvarande som gäller vid delvis privat bruk får anses gälla även vid delvis användning för annat rörelsefrämmande ändamål. Med rörelsefrämmande ändamål ska då avses användning för ändamål som ligger utom ramen för den ekonomiska verksamheten, vilket exempelvis kan vara deltagande i förvaltningen av kommanditbolag. Uttagsbeskattning ska då ske för det användande av varan som avser verksamhet som ligger utom ramen för mervärdesskattesystemet.

text: Att ett förvärv av varan till viss del avser den ekonomiska verksamheten är en bevisfråga som får avgöras med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Bevisbördan för detta åvilar den skattskyldige som yrkar avdraget.

text: Den skattskyldige har vid förvärvstidpunkten valfrihet att istället endast delvis hänföra investeringsvaran till den ekonomiska verksamheten och därmed enbart delvis göra avdrag vid förvärvet av tillgången. Fördelningen mellan den del som används i den yrkesmässiga verksamheten och den del som inte gör det ska då ske på grundval av användningen under förvärvsåret (jfr Armbrecht p. 21). Användningen för ändamål som inte ligger inom ramen för mervärdesskattesystemet medför då inte uttagsbeskattning. Vid avyttring av investeringsvaran behöver utgående skatt redovisas enbart på den del därav som hänförts till verksamheten, dvs. den del för vilken avdrag gjorts.

text: Den skattskyldige har också möjlighet att helt hänföra investeringsvaran till den verksamheten som inte omfattas av mervärdesskattesystemet vilket medför att rätt till avdrag för den ingående skatten på förvärvet helt saknas (jfr Bakcsi punkt 26-27). Vid avyttring av varan behöver då inte utgående skatt betalas.

text: Valfriheten mellan en begränsad avdragsrätt vid förvärvet eller fullt avdrag och uttagsbeskattning av den rörelsefrämmande användningen syftar till att åstadkomma en neutralitet vid beskattningen av varor som kan förbrukas över tiden. Detta då det i många fall är svårt att vid förvärvstidpunkten avgöra i vilken mån en tillgång kommer att användas i den ekonomiska verksamheten respektive för andra ändamål med hänsyn till att användandet kan förändras över tiden.

text: I samtliga avgöranden av EG-domstolen som behandlat frågan har det rört sig om förvärv av investeringsvaror för vilka uttagsbeskattning sedan blir aktuell enligt

text: artikel 6.2 a i direktivet

text: (Lennartz, Armbrecht, Bakcsi, Seeling och HE). I fråga om förvärv av investeringsvaror som exempelvis maskiner, datorutrustning och fordon som inte är personbilar i ML:s mening, får därför den ovan nämnda valfriheten att tillföra hela varan till den ekonomiska verksamheten anses gälla. Med investeringsvaror ska i detta avseende förstås varor som normalt används över längre tid och som bokföringsmässigt i normalfallet utgör anläggningstillgångar på vilka avskrivningar görs. Avdrag kan då medges för hela den ingående skatten på förvärvet av varan. Den användning som sker för verksamhet som inte ligger inom ramen för mervärdesskattesystemet ska sedan uttagsbeskattas i enlighet med bestämmelsen i

text: 2 kap. 5 § första stycket 2

text: ML som motsvarar

text: artikel 6.2 a

text: För förbrukningsvaror såsom el, drivmedel, foder, papper m.m. ska istället en uppdelning av den ingående skatten på förvärvet göras. Denna fördelning ska göras med utgångspunkt i användningen av varan för den verksamhet som medför skattskyldighet respektive användningen för andra ändamål. Kan andelen inte fastställas får avdragsbeloppet istället bestämmas genom uppdelning efter skälig grund.

text: Om sådana varor som förvärvats för den verksamhet som medför skattskyldighet ändå senare används för den verksamhet som inte omfattas av mervärdesskattesystemet eller för privat ändamål ska detta anses som ett uttag av vara i enlighet med 2 kap. 1-3 §§ ML.

text: 4.3 Tjänster

text: Vid förvärv av tjänster föreligger normalt inte skäl att ur neutralitetssynpunkt låta den skattskyldige få göra fullt avdrag och uttagsbeskatta en del av förbrukningen. När tjänster förvärvas är det ofta klart redan vid tidpunkten för förvärvet i vilken omfattning förbrukningen avser verksamhet för vilken avdragsrätt föreligger. Några avgöranden från EG-domstolen som innebär att det skulle finnas en valfrihet vid förvärv av tjänster i allmänhet finns inte. Uttagsbeskattning för användande av vara på det sätt som avses i

text: artikel 6.2 a

text: kan inte heller komma ifråga och avdragsrätt grundad på en sådan uttagsbeskattning blir då inte aktuell utom i vissa fall som redogörs för nedan. Vid förvärv av tjänster som exempelvis telefonitjänster, resor, hyra, bokföring etc., ska därför den ingående skatten på förvärvet proportioneras. Avdragsrätt föreligger för den del av den ingående skatten som avser förbrukning i verksamhet som medför skattskyldighet. Ett sådant synsätt ligger i linje med bestämmelsen i

text: artikel 17.2

text: enligt vilken avdrag endast ska medges i den mån en vara eller tjänst ska användas för den skattskyldiga personens skattepliktiga transaktioner. Kan den del av användningen som avser verksamhet som medför skattskyldighet inte fastställas får avdragsbeloppet bestämmas genom uppdelning efter skälig grund.

text: Har den skattskyldige valt att i sin helhet hänföra en investeringsvara till den verksamhet som medför skattskyldighet, ska emellertid avdrag kunna göras för ingående skatt på förvärvade tjänster som ingår i anskaffningskostnaden för varan (jfr Seeling punkt 43). Fullt avdrag kan då göras för den ingående skatten på de förvärvade tjänsterna som tillförs varan. För användning av varan för andra ändamål än rörelsen ska sedan uttagsbeskattning enligt

text: 2 kap. 5 § första stycket 2

text: ML (

text: artikel 6.2 a

text: ) ske. Värdet av tjänsterna ingår då i beskattningsunderlaget vid uttagsbeskattningen. Det kan då också vara fråga om förvärv av tjänster som ombyggnad eller andra värdehöjande åtgärder som utförs på investeringsvaran. Vid förvärv av tjänster i andra fall ska emellertid den ingående skatten proportioneras i enlighet med vad som anges i föregående stycke.

text: 4.4 Avdragsförbud m.m.

text: Det finns, som framgår ovan, i vissa fall en möjlighet att få fullt avdrag genom att tillföra en investeringsvara helt till rörelsen med följd att uttagsbeskattning ska ske av den användning som sker för ändamål som inte omfattas av mervärdesskattesystemet. Denna möjlighet gäller emellertid inte när avdragsförbuden i ML för stadigvarande bostad och personbilar är tillämpliga. Uttryckligt stöd finns då i artikel 17.6 andra stycket i sjätte direktivet för att inte medge avdrag för den ingående skatten i samband med förvärvet. Detta oaktat att varan i sin helhet tillförts rörelsen. Medlemsstaterna får enligt bestämmelsen behålla de avdragsförbud de hade när direktivet trädde ikraft. Avdragsförbuden i ML, vilka var tillämpliga när direktivet trädde ikraft, medför att avdrag inte kan medges. Ett avdragsförbud som en medlemsstat har rätt att behålla enligt

text: artikel 17.6 andra stycket

text: gäller i princip även när en tillgång helt eller delvis ska användas för omsättningar som medför skattskyldighet (

text: Royscot Leasing, jfr även

text: RÅ 2003 ref 100

text: I). Det förhållandet att en uttagssituation, dvs. en omsättning som medför skattskyldighet, annars hade kunnat uppkomma kan därför inte medföra att avdragsförbudet inte ska tillämpas. I

text: mål C-25/03

text: HE saknade den aktuella medlemsstaten ett nationellt avdragsförbud som hade stöd i

text: artikel 17.6 andra stycket

text: (punkt 51). När avdrag, till följd av ML:s avdragsförbud, inte medges vid förvärv som avser investeringsvara blir uttagsbeskattning enligt

text: 2 kap 5 § första stycket 2

text: ML inte aktuell vid användning för andra ändamål än verksamhet som medför skattskyldighet.

text: Den ovan nämnda möjligheten gäller inte heller vid förvärv som är gemensamma för verksamhet som medför skattskyldighet och verksamhet som består i från skatteplikt undantagna transaktioner, s.k. blandad verksamhet. En fördelning av den ingående skatten ska då göras vid förvärvet i enlighet med

text: 8 kap. 13 §

text: ML. För senare förändringar av användningens omfattning kan avdraget istället korrigeras genom jämkning enligt

text: 8 a kap.

text: ML.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 312808-04/1152

title: Investeringsguld – guldmynt i valörerna 10 och 20 kronor

text: Nytt: 2004-10-01

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av föreskriften om vilka guldmynt som är att anse som investeringsguld,

text: SKVFS 2004:19

text: I denna skrivelse meddelas Skatteverkets uppfattning att de svenska guldmynten i valörerna 10 och 20 kronor uppfyller kriterierna för investeringsguld i

text: 1 kap. 18 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML.

text: 1 Bakgrund

text: I

text: 3 kap. 10 a §

text: ML undantas från skatteplikt omsättning av investeringsguld, inbegripet investeringsguld representerat av värdepapper, om omsättningen medför en äganderätt till eller en fordran på guldet. Enligt andra stycket undantas även förmedling av sådant slag som görs för någon annans räkning i dennes namn.

text: Vad som avses med investeringsguld framgår av

text: 1 kap. 18 §

text: ML samt artikel 26 b. A i sjätte direktivet

text: som infördes genom

text: rådets direktiv 98/80/EG

text: 18 § Med investeringsguld förstås

text: 1. guld i form av en tacka eller platta med en vikt som godtas på någon av marknaderna för sådant guld och med en finhalt av minst 995 tusendelar, oavsett om guldet representeras av värdepapper eller inte,

text: 2. guldmynt som

text: - har en finhalt av minst 900 tusendelar,

text: - är präglade efter år 1800,

text: - är eller har varit gällande betalningsmedel i ursprungslandet, och

text: - normalt säljs till ett pris som inte överstiger det öppna marknadsvärdet för guldinnehållet i myntet med mer än 80 %.

text: Små tackor eller plattor med en vikt av 1 gram eller mindre omfattas inte av första stycket 1.

text: Guldmynt som omfattas av den förteckning som årligen offentliggörs i C-serien av Europeiska gemenskapens officiella tidning skall anses uppfylla kriterierna i första stycket 2 under hela det år förteckningen gäller.

text: Guldmynt enligt denna paragraf skall inte anses omsatta på grund av det numismatiska värdet.

text: Av lagrummet framgår att guldmynt som omfattas av den förteckning som årligen offentliggörs före den 1 december varje år i C-serien av Europeiska gemenskapens officiella tidning ska anses uppfylla kriterierna för att räknas som investeringsguld under det år förteckningen gäller. För att förenkla tillämpningen och skapa säkerhet hos handlarna ska Europeiska kommissionen med hjälp av medlemsländerna årligen upprätta en förteckning över de mynt som omsätts på någon av guldmarknaderna inom gemenskapen. Medlemsländerna ska underrätta kommissionen om vilka mynt som uppfyller kriterierna för investeringsguld och som är föremål för handel i det egna landet. Därefter offentliggör kommissionen en fullständig företeckning över dessa mynt i C-serien av Europeiska gemenskapens officiella tidning.

text: Förteckningen påverkar dock inte möjligheten att från fall till fall bevilja skattebefrielse för omsättning av nypräglade eller andra guldmynt som inte omfattas av förteckningen men som uppfyller direktivets kriterier för investeringsguld (

text: prop. 1998/99:69 s. 18

text: f). Skatteverket har enligt

text: 21 § mervärdesskatteförordningen (1994:223)

text: , MF, rätt att närmare föreskriva vilka guldmynt som uppfyller kriterierna för investeringsguld.

text: Sverige har underrättat kommissionen om att två svenska guldmynt, som är föremål för handel i Sverige, uppfyller ovannämnda kriterier för investeringsguld. Skatteverket har emellertid uppmärksammat att dessa mynt inte är med på den aktuella listan för år 2004.

text: 2 Skatteverkets bedömning

text: Företagen utredning har visat att de aktuella guldmynten säljs till ett pris som inte överstiger det öppna marknadsvärdet för guldinnehållet med mer än 80 % och i övrigt uppfyller kriterierna i

text: 1 kap. 18 §

text: ML. Skatteverket anser, mot bakgrund av ovanstående, att följande mynt ska omfattas av undantaget från mervärdesskatt i

text: 3 kap. 10 a §

text: ML:

type: rad

type: tabell

text: Undantaget omfattar alla utgåvor av de angivna mynten med undantag av utgåvor av mynt med en renhet understigande 900/1000. De aktuella mynten är befriade från mervärdesskatt under hela 2004.

text: Skatteverket avser att senare komma med en föreskrift gällande detta.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 318867-05/111

title: Omsättningsland för tjänster på fartyg i utrikes trafik

text: Nytt: 2009-12-07

text: Detta ställningstagande upphör att gälla den 1 januari 2010 och ersätts av ställningstagandet Omsättningsland för tjänster på fartyg eller luftfartyg i utrikes trafik, dnr

text: 131 753845-09/111

text: 1 Sammanfattning

text: Tjänster som tillhandahålls ombord på fartyg (eller luftfartyg) i utrikes trafik har omsatts utom landet oavsett om tillhandahållandet sker till rederiet eller direkt till passagerare. Det avgörande är att tjänsten rent fysiskt har utförts ombord på fartyget (eller luftfartyget).

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit angående hur omsättningsland för tjänster, t.ex. underhållning, ombord på fartyg i utrikes trafik ska behandlas med hänsyn till att

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, och sjätte mervärdesskattedirektivet (

text: ) inte synes vara överensstämmande.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 5 kap. 1 § tredje stycket

text: ML räknas omsättning på fartyg eller luftfartyg i utrikes trafik i andra fall än som anges i 2 b § aldrig som omsättning inom landet.

text: I

text: 5 kap. 2 b §

text: ML regleras varuomsättningar på fartyg, tåg eller luftfartyg under del av passagerartransport mellan EG-länder.

text: I sjätte direktivet finns bestämmelser motsvarande

text: 5 kap. 2 b §

text: ML men ingen bestämmelse som motsvarar

text: 5 kap. 1 § tredje stycket

text: ML. I sjätte direktivet undantas endast tjänster som avser fartygets direkta behov, artikel

text: och

text: . I denna reglering omfattas inte olika tjänstetillhandahållanden såsom servering och underhållning som sker ombord på fartygen.

text: Enligt

text: 5 kap. 6 §

text: ML är bland annat underhållning omsatt inom landet om denna utförs här i landet.

text: Reglerna i

text: 5 kap. 6 §

text: ML motsvaras av artikel 9.2 c i sjätte direktivet.

text: Av

text: 5 kap. 8 § första stycket

text: ML framgår att för andra tjänster än de som anges i 4-6 a § eller 7 a § eller om 7 § inte är tillämplig gäller att tjänsten är omsatt inom landet om den som tillhandahåller tjänsten har sätet för sin ekonomiska verksamhet eller ett fast etableringsställe i Sverige från vilket tjänsterna tillhandahålls. Denna regel motsvaras av artikel 9.1 i sjätte direktivet.

text: EG-domstolen har i två mål behandlat omsättningsland för tjänster som tillhandahålls på havsgående fartyg (dvs. på internationellt vatten) mellan EG-länder. I det första behandlades spelautomattjänster, 168/84, Berkholz, och i det andra behandlades serveringstjänster,

text: , Faaborg-Gelting Linien. I båda målen ansåg domstolen att huvudregeln i artikel 9.1 i sjätte direktivet ska tillämpas vid avgörande av omsättningsland för dessa tjänster när de tillhandahålls på havsgående fartyg.

text: I målet

text: , RAL, anger EG-domstolen i sin dom att spelautomattjänster (dvs. den tjänst som består i att göra det möjligt för allmänheten att mot betalning använda spelautomater) som tillhandahålls i en medlemsstat ska anses vara en underhållsmässig eller liknande aktivitet i den mening som avses i artikel 9.2 c i sjätte direktivet. Detta innebär att omsättningsland för denna tjänst, när den tillhandahålls i en medlemsstat, ska avgöras utifrån den fysiska platsen för tillhandahållandet.

text: Av

text: prop. 1994/95:57 s. 175

text: framgår att 5 kap. 1 § tredje stycket inskränks till att gälla all annan omsättning än varuomsättningar på fartyg (och luftfartyg) ombord på resor inom EG. Detta innebär att samtliga tjänster som omsätts ombord i utrikes trafik samt varuomsättningar ombord på fartyg (och luftfartyg) vid tredjelands trafik har omsatts utom landet enligt tredje stycket i

text: 5 kap. 1 § tredje stycket

text: ML.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Skatteverkets uppfattning är att ML:s regler avseende tillhandahållanden av tjänster ombord på fartyg (eller luftfartyg) inte är överensstämmande med sjätte direktivet. Någon möjlighet att göra en EG-konform tolkning eller tillämpa direkt effekt mot den skattskyldiges vilja föreligger inte.

text: Skatteverket gör den bedömningen att tjänster som rent faktiskt tillhandahålls (utförs) ombord på ett fartyg (eller ett luftfartyg) har omsatts utom landet enligt

text: 5 kap. 1 § tredje stycket

text: ML. Detta gäller således samtliga fartyg i utrikes trafik dvs. både de som går till annat EG-land och de som går till land utanför EG s.k. tredjelandstrafik. Det kan vara fråga om tjänster som utförs direkt åt passagerarna t.ex. serveringstjänster eller frisörtjänster. Det kan dessutom vara fråga om tjänster som tillhandahålls rederiet i form av t.ex. underhållning som faktiskt utförs ombord på fartyget (t.ex. en discjockeys tillhandahållande på fartygets diskotek eller ett tillhandahållande av en ljustekniker i samband med uppsättning av en show på fartyget) eller reparation av spelautomater om reparationen utförs ombord på fartyget.

text: För det fall det inte kan konstateras att tjänsten rent fysiskt har utförts ombord på fartyget (eller luftfartyget) anser Skatteverket att

text: 5 kap. 1 § tredje stycket

text: ML inte blir tillämpligt utan omsättningsland för denna tjänst ska i stället avgöras utifrån någon av paragraferna i 5 kap. 4-8 och 11 §§ ML.

text: Detta innebär att de tjänster som det talas om i målen 168/84, Berkholz, och

text: , Faaborg-Gelting Linien, enligt nationell rätt i Sverige aldrig kan vara omsatta inom landet när de utförs ombord på fartyg i utrikes trafik. Detta innebär att de tjänster som omfattas av

text: 5 kap. 6 §

text: ML, t.ex. underhållning och spelautomattjänster, endast kan anses omsatta inom landet om de rent fysiskt utförs här i landet i enlighet med t.ex.

text: , RAL. För det fall tjänsterna omfattas av

text: 5 kap. 8 §

text: ML, t.ex. serveringstjänster (se

text: , Faaborg-Gelting Linien), har dessa omsatts inom landet om säljaren har en fast etablering här i landet och serveringstjänsten inte rent faktiskt utförts ombord på ett fartyg (eller luftfartyg).


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 318874-05/111

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

status: gällande

title: Personliga assistenter och kostförmån

text: 1 Sammanfattning

text: Kostförmån som en person får i sitt arbete som personlig assistent åt en annan person som erhåller assistansersättning på grund av psykiskt funktionshinder är skattefri under förutsättning att den personlige assistenten enligt anställningsavtal e.d. är skyldig att delta i måltid med den funktionshindrade.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit om personliga assistenter omfattas av den skattefrihet för kostförmån som enligt Skatteverkets allmänna råd, SKV A 2004:38 punkt 2.2.4, gäller för vårdpersonal inom omsorgsvården som äter tillsammans med förståndshandikappade (psykiskt funktionshindrade).

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt lag (

text: ) om assistansersättning kan en person som omfattas av lag (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade få assistansersättning av allmänna medel. Syftet med assistansersättningen är att ge dessa personer, som behöver stöd från andra för sin dagliga livsföring, ekonomiska möjligheter att anställa personliga assistenter.

text: Enligt

text: 8 kap 19 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, är den assistansersättning som ges ut till den funktionshindrade skattefri för denne. Den lön eller annan ersättning för arbete som den funktionshindrade i sin tur betalar till sina personliga assistenter är skattepliktig hos de personliga assistenterna.

text: Av uttalanden i

text: prop. 1987/88:52

text: sid. 62 framgår att vårdpersonal inom äldreomsorgen som vid måltiden har tillsynsskyldighet för senildementa patienter undantas från beskattning av kostförmån.

text: Av Skatteverkets allmänna råd, SKV A 2004:38 punkt 2.2.4, framgår att fri eller subventionerad måltid är skattefri för vårdpersonal som vid måltiden har tillsynsskyldighet för senildementa inom äldreomsorgen. Från beskattning undantas även förmån av fri eller subventionerad måltid som vårdpersonal inom omsorgsvården äter med förståndshandikappade, dvs. intar sin måltid vid samma bord. En förutsättning för skattefriheten bör vara att personalen enligt anställningsavtal e.d. har skyldighet att delta i måltiden.

text: Av

text: 61 kap. 3 a §

text: IL framgår att när en fysisk person får kostförmån av annan fysisk person och som ges ut i dennes hushåll är förmånen skattefri om den avser en fri måltid per dag.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Skatteverket anser att kostförmån som en person får i sitt arbete som personlig assistent åt en annan person som erhåller assistansersättning på grund av psykiskt funktionshinder omfattas av den skattefrihet som gäller för den vårdpersonal som inom omsorgsvården äter med förståndshandikappade eftersom det är samma grupp av patienter. Skattefriheten gäller oavsett om den personlige assistenten är anställd av en kommun, ett brukarkooperativ, en serviceorganisation e.d. En förutsättning för skattefriheten är att den personlige assistenten enligt anställningsavtal e.d. är skyldig att delta i måltid med den psykiskt funktionshindrade.

text: Detta ställningstagande innebär inte en utvidgning av de personer som kan få skattefri kostförmån utan ett förtydligande av gällande bestämmelser. Det bör observeras att skattefriheten inte omfattar personliga assistenter som arbetar åt fysiskt funktionshindrade.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 322132-04/113

title: Övergångsproblem vid handel med de nya EU-länderna

text: Nytt 2016-01-20:

text: Detta ställningstagande upphör att gälla genom ställningstagande dnr

text: 131 26976-16/111

text: 1 Bakgrund

text: Den 1 maj 2004 får EU nya medlemsstater. Det innebär att tio nya stater kommer att ingå i EG:s mervärdesskatteområde.

text: Frågor har väckts hur mervärdesskatten ska behandlas vid transaktioner som ”pågår” när dessa länder förvandlas från tredje land till EG-land den1 maj.

text: 2 Den rättsliga regleringen

text: Den allmänna regeln om tidpunkten för skattskyldighetens inträde återfinns i

text: 1 kap. 3 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: (ML). Där framgår att skattskyldigheten inträder när varan har levererats eller tjänsten har tillhandahållits. Om dessförinnan den som omsätter tjänsten får ersättning helt eller delvis (förskott) för en beställd vara eller tjänst inträder i stället skattskyldigheten när ersättningen inflyter kontant eller på annat sätt kommer den som omsätter varan eller tjänsten till godo. Detta gäller endast om omsättningen är skattepliktig när ersättningen erhålls.

text: Vid gemenskapsinterna förvärv inträder skattskyldigheten vid den tidpunkt som infaller först av antingen utfärdandet av fakturan, eller den 15:e i månaden efter den månad under vilken varan har levererats enligt 1 kap. 4a § ML.

text: 3 Skatteverkets bedömning

text: Det är skattskyldighetens inträde enligt de allmänna reglerna som avgör om transaktionen ska behandlas som handel med EG-land eller tredje land. Om landet är ett EG-land när en vara levereras eller tjänst tillhandahålls följs reglerna för EG-handel. Om landet är ett tredje land när en vara levereras eller tjänst tillhandahålls följs reglerna för handel med tredje land.

text: Vid förskottsbetalning kan dock frågetecken uppstå. Skatteverket anser att förskott vid handel med de nya EG-länderna i samband med inträdet den 1 maj ska behandlas på följande vis.

text: Förskottsbetalning kan förekomma i affärstransaktioner med ett land som vid tidpunkten för förskottsbetalningen inte tillhör EG, men som gör det vid tillhandahållandet. Om förskottet ska beskattas när det erhålls är beroende av vilket slag av transaktion förskottet avser.

text: 3.1 Tillhandahållande av tjänster

text: Är det fråga om en tjänst som, när den omsätts (tillhandahålls), är omsatt i Sverige ska hela ersättningen beskattas här. Exempel på detta förekommer inom reseområdet. En svensk researrangör som säljer t.ex. charterresor till EG-länder ska beskattas för dessa enligt den s.k. vinstmarginalmetoden. Resorna anses omsatta inom landet. Motsvarande resor till tredje land anses omsatta utomlands. En resetjänst till ett land som inte tillhör EG när resenären lämnar en delbetalning i samband med bokningen men som gör det när resenären genomför resan är således omsatt inom landet. Eftersom förskottet avser ett tillhandahållande som utgör omsättning inom landet ska även detta beskattas. Skattskyldigheten inträder när ersättningen erhålls.

text: Ett annat exempel kan vara ett svenskt företag som beställer en datakonsulttjänst från ett företag i Lettland. Tjänsten blir omsatt i Sverige enligt

text: 5 kap. 7 § första stycket 1

text: ML. Förvärvaren ska i egenskap av näringsidkare redovisa skatten. Om ett förskott har erlagts för den beställda tjänsten uppkommer skattskyldighet i samband med betalningen. Bestämmelsen i

text: 5 kap. 7 §

text: ML ger samma beskattningsresultat oavsett om tjänsten tillhandahålls före eller efter den nya medlemsstatens inträde när kunden är en företagare.

text: Om en privatperson i ett nytillkommet EG-land av en svensk advokat beställer en juristtjänst som tillhandahålls efter den 1 maj, blir tjänsten omsatt i Sverige enligt

text: 5 kap. 8 §

text: ML. Eventuella förskott och a conton ska därför beskattas här, även om advokaten erhåller dessa före den 1 maj.

text: 3.2 Omsättning av varor

text: 3.2.1 Leverans till Sverige

text: Om ett förskott i stället betalas från en skattskyldig kund i Sverige i samband med ett varuinköp från ett land som på motsvarande sätt tillhör EG först vid leveranstillfället, uppkommer ett gemenskapsinterntförvärv då förvärvet genomförs, dvs. då varan levererats. Det innebär att beskattning av förskottet inte ska ske när det erläggs. Det gemenskapsinterna förvärvet ska dock beskattas i Sverige och säljaren ska redovisa det i den ordning som normalt gäller för sådana förvärv. Skattskyldigheten omfattar hela varuvärdet, dvs. även eventuella förskott.

text: 3.2.2 Leverans från Sverige

text: Om ett förskott betalas före den 1 maj medan varan levereras från Sverige till en mervärdesskatteskyldig kund i en ny medlemsstat den 1 maj eller senare kan omsättningen undantas från skatteplikt i Sverige enligt

text: 3 kap. 30 a §

text: ML. Undantaget gäller även det eventuella förskottet. Leveransen av varan ska då redovisas i den ordning som normalt gäller för sådana leveranser av varor till annat EG-land.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 329765-05/111

title: Uthyrning av lokaler utrustade med viss utrustning för vårdverksamhet

text: Nytt: 2025-03-07

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2025-03-07, dnr

text: Nytt: 2025-01-27

text: En översyn av ställningstagandet pågår med hänsyn till att Skatteverket har tagit ställning till när en transaktion som består av flera olika varor och tjänster ska bedömas som ett eller flera tillhandahållanden, se ställningstagandet ”Ett eller flera tillhandahållanden, mervärdesskatt”, 2025-01-24 , dnr

text: Nytt: 2023-06-02

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Ett avtal om att få disponera lokaler för vård och behandling utgör inte enbart en rätt till fastighet när dessa är särskilt utrustade med bl.a. behandlings- och gymutrustning. Tillhandahållandet av den särskilda utrustningen är en sådan prestation, som utgör ett separat tillhandahållande, och för vilket skatteplikt föreligger.

text: Om gemensamt vederlag utgår enligt avtalet ska beskattningsunderlaget för de olika prestationerna delas upp. Till den del vederlaget avser uthyrning av inventarier eller andra skattepliktiga prestationer ska det beskattas.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Är uthyrning av lokaler, när dessa är utrustade med vissa inventarier, en skattepliktig omsättning enligt

text: mervärdesskattelagen

text: Av lämnade uppgifter framgår att lokaler uthyres för verksamhet avseende vård och behandling inom hälso- och sjukvårdens område. Utöver behandlingsrum ingår tillgång till gemensamma utrymmen. Rummen är utrustade med behandlingsbritsar och gemensamhetsutrymmen med tränings- och gymutrustning samt avancerad behandlingsapparatur. Hyresgästen ansvarar själv för förbrukningsmaterial och övrigt som erfordras för verksamheten.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 3 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, föreligger generell skatteplikt för omsättning av varor och tjänster om omsättningen inte särskilt undantagits från skatteplikt. I

text: 3 kap. 2 § första stycket

text: ML undantas från skatteplikt omsättning av fastigheter samt överlåtelse och upplåtelse av arrenden, hyresrätter, bostadsrätter, tomträtter, servitutsrätter och andra rättigheter till fastigheter. Detta undantag omfattar inte ett antal fastighetsupplåtelser för vilka skatteplikt uppkommer och mervärdesskatt därför ska utgå. Då dessa inte är aktuella i denna fråga bortses från dem i fortsättningen.

text: Av

text: 7 kap. 7 § första stycket

text: ML framgår att om en omsättning endast delvis medför skattskyldighet ska en gemensam ersättning för särskiljbara prestationer delas upp för att fastställa beskattningsunderlaget. Av andra stycket samma lagrum framgår att motsvarande gäller när skatt tas ut med olika procentsatser för prestationerna.

text: I ett förhandsbesked meddelat 1992-07-10 om franchising ansåg Skatterättsnämnden att franchiseavgiften skulle delas upp i en del avseende beräknad hyra för lokaler och en del avseende ersättning för övriga tjänster. Den del av avgiften som avsåg beräknad lokalhyra skulle inte omfattas av skatteplikt.

text: Skatterättsnämnden uttalade i ett förhandsbesked meddelat 1994-11-17 beträffande ett bensinbolags tillhandahållande av såväl stationsbyggnader som pumpar, cisterner och butiksinredningar m.m. att fastighetsupplåtelsen utgjorde en från de övriga tjänsterna klart åtskild prestation. Fastighetsupplåtelsen kunde inte anses som ett underordnat led i tillhandahållandet. Hyran skulle därför även i detta fall delas upp på de olika prestationerna.

text: Skatterättsnämnden har i ett förhandsbesked meddelat 2002-01-08 prövat om tillhandahållande av möblerade och utrustade kontorsrum med ett grundutbud av kontorstjänster i sin helhet ska hänföras till skattefri fastighetsupplåtelse. Enligt avtalet hade kunden tillgång till rum och i grundavgiften ingick tillgång till egen telefon, receptionstjänster, fotokopieringsmöjligheter, IT-nätverk, fullt utrustat kök, fikarum, toaletter och städning. Genom separat beställning kunde särskilda kontorstjänster erhållas. Bedömningen av dessa tjänsters mervärdesskatterättsliga karaktär omfattades inte av ansökan. Nämnden uttalade att övervägande skäl talade för att avtalet utgjorde ett hyresavtal och att de tjänster som ingick inte i sig efterfrågades av kunden. Dessa tjänster framstod som underordnade upplåtelsen av kontorsrummen. Tillhandahållandet ansågs i sin helhet vara en inte skattepliktig nyttjanderätt till fastighet.

text: Den svenska

text: mervärdesskattelagen

text: ska tolkas mot bakgrund av EG-rätten. I artikel 13 B b sjätte mervärdesskattedirektivet (

text: ), sjätte direktivet, finns bestämmelsen om att uthyrning av fast egendom undantas från skatteplikt.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Det är nödvändigt att ta ställning till om tillhandahållandet kan anses innefatta klart åtskilda prestationer eller ska anses som en enda huvudsaklig tjänst när ett tillhandahållande innefattar upplåtelse av lokal med däri befintliga inventarier. Vidare ska prövas om tillhandahållandet ska anses utgöra upplåtelse av fastighet eller en tjänst som ska klassificeras på annat sätt. Om tillhandahållandet i allt väsentligt är att anse som upplåtelse av fastighet eller del därav föreligger inte skatteplikt för någon del av vederlaget. I de fall däremot då fastighetsupplåtelsen endast kan anses utgöra ett underordnat led i ett annat skattepliktigt tillhandahållande ska hela vederlaget tas upp till beskattning.

text: En uthyrning som innefattar upplåtelse av verksamhetslokaler med till verksamheten hörande anläggningstillgångar m.m. anses utgöra ett rörelsearrende. Ett avtal om rörelsearrende anses i första hand utgöra ett hyresavtal och är därför undantaget från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 2 §

text: ML. När det i ett rörelsearrende även ingår uthyrning av inventarier eller andra skattepliktiga tillhandahållanden ska ersättningen dock delas upp i en skattefri resp. en skattepliktig del.

text: Ett avtal om att få disponera vissa särskilt utrustade lokaler för att däri bedriva verksamhet avseende vård och behandling utgör en rätt till fastighet. Då avtalet även innefattar tillgång till utrustning får prövas om detta ska anses innebära att också annan tjänst tillhandahålls. En bedömning får göras med hänsyn till omfattningen och karaktären av den utrustning som ingår. När en lokal är utrustad med behandlingsbritsar, tränings- och gymutrustning samt avancerad behandlingsapparatur innebär detta att även en annan tjänst än fastighetsupplåtelse tillhandahålls. Tillgång till den särskilda utrustningen utgör inte endast ett underordnat led i fastighetsupplåtelsen. Tillhandahållandet av den särskilda utrustningen utgör därför en sådan prestation, som är ett separat tillhandahållande, och för vilket skatteplikt föreligger.

text: Om gemensamt vederlag utgår enligt avtalet ska beskattningsunderlaget för de olika prestationerna delas upp. Detta får då ske efter skälig grund enligt

text: 7 kap. 7 §

text: ML. Till den del vederlaget avser uthyrning av inventarier eller annan skattepliktig prestation ska det beskattas.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 330506-04/1152

title: Tillämplig skattesats för verksamhet vid äventyrsbanor

text: Nytt: 2016-11-01

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Idrottslig verksamhet, mervärdesskatt, dnr

text: 131 409836-16/111

text: 1 Bakgrund och frågeställning

text: Efter insänd förfrågan har Skatteverket, Östersund, lämnat brevsvar till er. Ni har genom skrivelser 2004-04-19 överklagat Skatteverkets brevsvar. Med hänsyn till att brevsvaret inte är ett omprövningsbeslut som rör skattens storlek för bestämda redovisningsperioder och att ni uppgivit att det görs olika skattemässiga bedömningar i frågan om tillämplig skattesats, har ärendet förts över till Skatteverkets huvudkontor. Ni har vid telefonsamtal informerats om hur ni ska gå tillväga om ni vill överklaga till länsrätten.

text: Ni anser att skattesatsen 6 % för idrottslig verksamhet ska tillämpas vid de äventyrsbanor som företaget driver på tre platser i landet.

text: Det noteras särskilt i brevet att frågeställningen gäller den del av anläggningarna som i företagets verksamhet går under benämningen högbana och således inte den s.k. samarbetsbanan, för vilken moms redovisas efter skattesatsen 25 % enligt uppgift. Det har framkommit att i t.ex. Stockholm finns inom anläggningen sex högbanor, en högbana för barn, en högbana för ungdom 10-14 år och fyra högbanor för vuxna.

text: På företagets hemsida www.aventyrsbana.com (Äventyrsbanan Stockholm) går att läsa följande inledning.

text: ”Du har upptäckt och tar nu klivet in i en av de mest spännande upplevelser som har kommit till Stockholm på länge… Äventyrsbanan erbjuder en fysisk och mental utmaning, ökar självkänsla samt skapar möjlighet att tänja på personliga gränser. Mest av allt är du garanterad ett otroligt minne som kommer att följa med dig resten av livet.” Det framgår vidare att en underbar natur och hisnande klätterutmaningar väntar på deltagaren.

text: För Äventyrsbanan Skuleberget beskrivs ett antal övningar närmare. Innehållet för merparten av dessa återges kortfattat nedan.

text: - Stolphoppet

text: Med hjälp av klättergrepp ska deltagaren ta sig längst upp på en stolpe (tre olika stolphöjder) och sedan resa sig stående.

text: - Stolpbron

text: En tio meter lång stock är spänd mellan två träd 16 meter över marken. Deltagaren ska först balansera över hela stocken, vända sig om och sedan komma tillbaka till mitten.

text: - Trapetsen

text: Med en helkroppssele och två rep som sitter fast bakom ryggen klättrar deltagaren upp till en plattform på 14 meters höjd. ”Därifrån ska man kasta sig ut och försöka fånga en trapets som hänger ungefär 5 meter bort. Ärligt talat är det ingen som än har lyckats ta själva trapetsen, men det är många som har upplevt den hisnande färden mot marken som följer.”

text: - Jättegungan

text: Deltagaren fästs i en vajer som hänger ned mellan två träd. Med hjälp av de andra i gruppen blir man upphissad till valfritt startläge. Hissrepet lossas sedan av åkaren. ”Det spelar ingen roll hur mycket man har sett av aktiviteten innan, man kan inte förbereda sig för känslan man får när repet släpps.”

text: - Spänningstravers

text: Vid 18 meters höjd kommer deltagaren att ge sig ut på en enkel vajer i en lindans. Till hjälp finns ett långt rep som sitter fäst i startträdet ca 5 meter ovanför fotvajern. Det är hyfsat stadigt i början men stabiliteten försvinner. ”Det är inte fråga om man ska ramla, snarare när!”

text: 2 Gällande rätt

text: Enligt

text: 3 kap. 11 a § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, undantas från skatteplikt omsättning av tjänster varigenom någon bereds tillträde till idrottsligt evenemang eller tillfälle att utöva idrottslig verksamhet. Undantaget gäller dock endast om tjänsterna omsätts av staten, en kommun eller en allmännyttig ideell förening. Om verksamheten bedrivs kommersiellt, t.ex. i bolagsform, gäller skattesatsen 6 % för omsättningen, vilket framgår av

text: 7 kap. 1 § 3 st. 10 p.

text: ML.

text: Enligt sjätte direktivet (

text: ), bilaga H, punkt 13 har medlemsstaterna rätt att tillämpa en reducerad skattesats för tjänster som avser utnyttjande av sportanläggningar.

text: Vad som utgör idrottslig verksamhet framgår inte klart av förarbetena. I

text: prop. 1996/97:10 s. 53

text: sägs att någon enhetlig och heltäckande definition inte finns och knappast kan skapas för alla situationer. Det sägs också att i stora delar måste bedömningen av vad som är sport eller idrott i

text: mervärdesskattelagens

text: mening överlämnas till rättstillämpningen. Det uppges framför allt vara svårt att avgöra vad som är sport/idrott och vad som i stället är rekreation/nöje/förströelse. Några exempel ges dock. Att t.ex. utnyttja en simhall för simning får anses som sport eller idrott medan ett besök på nöjesbad måste ses som rekreation.

text: Skatterättsnämnden har i förhandsbesked 2001-10-09 uttalat att rytmik och dansträning inte ska bedömas som idrottslig verksamhet ur momssynpunkt. Sökanden bedrev en rytmikskola som riktade sig till barn i åldrarna 4 månader till 14 år. Metoden byggde på fysisk aktivitet där man med träning och inslag av lek och tävlingar utvecklade barnens förmåga i dans och rytmik. Skatterättsnämnden ansåg att en förutsättning för att en aktivitet ska hänföras till idrottslig verksamhet i momshänseende är att syftet med aktiviteten är att deltagarna ska bedriva sport eller idrott. Enbart det förhållandet att en verksamhet innefattar en viss fysisk aktivitet av deltagarna medför således inte att verksamheten är att hänföra till idrottslig verksamhet.

text: 3 Skatteverkets bedömning

text: Skatteverket konstaterar visserligen att deltagarnas medverkan i vissa avsnitt av högbanan i hög grad medför fysisk ansträngning och till vissa delar även kan ha likheter med annan klättring. Beskrivningen av de olika övningarna, anläggningens uppbyggnad och företagets marknadsföring av verksamheten präglas dock främst av äventyr, upplevelser och mentala utmaningar. Dessa moment utgör så dominerande inslag att verksamheten inte uppfyller

text: mervärdesskattelagens

text: krav på idrottslig verksamhet. Skatteverket anser därför att omsättningen i verksamheten ska beskattas enligt skattesatsen 25 %.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 330591-04/1152

title: Tillämplig skattesats vid tillhandahållanden av kurser i kundaliniyoga

text: Nytt 2016-11-01

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Idrottslig verksamhet, mervärdesskatt, dnr

text: 131 409836-16/111

text: 1 Bakgrund och frågeställning

text: Ni har inkommit med en brevfråga till Skatteverket med anledning av att Skatteverkets regioner bedömt frågan om tillämplig skattesats vid tillhandahållande av kurser i Kundaliniyoga olika. Frågan är om tillhandahållandet av kurserna ska anses utgöra idrottslig verksamhet eller inte. Skatteverkets huvudkontor ger sin syn nedan.

text: Enligt inkommen beskrivning och inlämnade manualer är Kundaliniyoga, en form av Harta Yoga. Ett yogapass i Kundaliniyoga är normalt sett 60-90 minuter långt. Passet består av intoning genom att säga ett mantra, olika uppvärmningsövningar, olika fysiska övningar ca. 5-20 stycken kopplade till andnings- och koncentrationstekniker, djupavslappning och passet avslutas med meditation och en uttoning.

text: 2 Gällande rätt

text: I

text: , ML, undantas omsättning av tjänster varigenom någon bereds tillfälle till idrottsligt evenemang och idrottslig verksamhet från skatteplikt under vissa förutsättningar. Samma lagrum avgränsar även för vilka tjänster inom idrottsområdet som skattesatsen 6 procent ska användas (

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 10

text: ML) om inte undantaget är tillämpligt. Undantaget är inte tillämpligt i aktuellt fall.

text: Möjligheten till reducerad skattesats enligt sjätte mervärdesskattedirektivet (

text: ) framgår av punkt 13 i bilaga H. Av bilaga H framgår att reducerad skattesats kan tillämpas på utnyttjande av sportanläggningar.

text: Vad som är idrottslig verksamhet framgår inte klart av förarbetena och kan vålla gränsdragnings- och tolkningsproblem. Sådana verksamheter som är anslutna till Riksidrottsförbundet bör presumeras utgöra idrott i ML:s mening. För övriga aktiviteter får en prövning ske i det enskilda fallet. Vid denna prövning kan, enligt

text: prop. 1996/97:10 s. 53

text: , viss vägledning hämtas dels från Riksidrottsförbundets egen definition av vissa begrepp i sitt idéprogram och dels från hur undantaget för tillhandhållande av lokaler eller anläggningar för sport- och idrottsutövning har tillämpats. I Riksidrottsförbundets idéprogram sägs bl.a. att ”Idrott är fysisk aktivitet som vi utför för att kunna prestera mera, ha roligt och må bra” och att ”Idrott består av träning och lek, tävling och uppvisning”.

text: Skatterättsnämnden har i förhandsbesked den 12 november 1998 ansett att utövande av Harta yoga utgör idrottslig verksamhet. Skatterättsnämnden har även den 25 februari 1998 ansett att thai-chi utgör idrottslig verksamhet. Nämnden ansåg att övningarna som de förevisades på de ingivna videoupptagningarna och vad som i övrigt framkom av handlingarna var att bedöma som en sådan aktivitet som var att hänföra till gymnastik.

text: 3 Skatteverkets bedömning

text: Av inkommen beskrivning av Kundaliniyogan samt inlämnade manualer framgår att yogan, vilken är en form av Harta yoga, till stor del består av olika fysiska övningar med avancerade gymnastiska rörelser enligt visst rörelseschema. Rörligheten, balansen och muskelstyrkan anses öka med hjälp av övningarna. Inslaget av meditation synes vara mycket begränsat.

text: Mot bakgrund av det stora inslaget av gymnastiska övningar anser Skatteverket att Kundaliniyoga utgör idrottslig verksamhet som omfattas av den lägre skattesatsen i

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 10

text: ML.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 331754-05/111

title: Resor i näring eller till arbetsplatsen

text: 1 Sammanfattning

text: Bedriver man näringsverksamhet på en annan plats än där man är bosatt är resorna mellan bostaden och platsen där verksamheten bedrivs att hänföra till resor till och från arbetsplatsen. Bedriver man näringsverksamhet på flera platser krävs att verksamheterna är integrerade med varandra för att resan från ”tjänstestället” till den andra verksamheten och tillbaka igen ska utgöra resa i näringsverksamheten.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit när det är fråga om resor i näringsverksamheten respektive resor till och från arbetsplatsen . Vid resor i näringsverksamheten kan man under vissa förutsättningar få avdrag för ökade levnadskostnader. Vid resor till och från arbetsplatsen finns en begränsning i avdragsrätten. Avdrag medges bara till den del kostnaderna överstiger 7 000 kronor.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 16 kap. 27 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, ska utgifter för resor som en näringsidkare gör med egen bil i näringsverksamheten dras av med 1 krona och 70 öre för varje kilometer. Detta gäller dock inte om bilen är en tillgång i näringsverksamheten.

text: Enligt

text: 16 kap. 28 §

text: IL tillämpas, i fråga om utgifter för resor till och från arbetsplatsen och begränsning i avdragsrätten för sådana utgifter, bestämmelserna i 12 kap. 2 och 26-30 §§. Om den skattskyldige har utgifter för sådana resor både i inkomstslaget tjänst och i inkomstslaget näringsverksamhet, ska begränsningen avse de sammanlagda utgifterna och i första hand medföra en minskning av avdraget i inkomstslaget tjänst.

text: Enligt

text: 16 kap. 28 a § första stycket

text: IL tillämpas, om den skattskyldige har ökade levnadskostnader på grund av sådana resor i näringsverksamheten som är förenade med övernattning utanför den vanliga verksamhetsorten, bestämmelserna om ökade levnadskostnader vid tjänsteresor i 12 kap. 7 §, 8 § första och andra styckena samt 10-13 och 16 §§. Vad som sägs i dessa bestämmelser om tjänsteresa ska i stället avse resa i näringsverksamheten.

text: Enligt

text: 12 kap. 2 §

text: IL ska utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen dras av bara till den del kostnaderna överstiger 7 000 kronor.

text: Enligt

text: 12 kap. 7 §

text: IL avses med vanlig verksamhetsort ett område inom 50 kilometer från den skattskyldiges tjänsteställe. Som vanlig verksamhetsort behandlas också ett område inom 50 kilometer från den skattskyldiges bostad.

text: Enligt 12 kap. 8 § första och andra styckena IL är tjänstestället den plats där den skattskyldige utför huvuddelen av sitt arbete. Utförs detta under förflyttning eller på arbetsplatser som hela tiden växlar, anses i regel den plats där den skattskyldige hämtar och lämnar arbetsmaterial eller förbereder och avslutar sina arbetsuppgifter som tjänsteställe. Om arbetet pågår en begränsad tid på varje plats enligt vad som gäller för vissa arbeten inom byggnads- och anläggningsbranschen och liknande branscher, anses bostaden som tjänsteställe.

text: I

text: RÅ 1991 ref. 100

text: ansågs en ägare till en frisersalong ha gjort resor till och från arbetsplatsen när han reste mellan bostaden i Vaggeryd och frisersalongen i Bjärred. Han reste till Bjärred över helgerna och hade då med sig varor till salongen. Han utförde reparation, underhåll och städning av lokalerna vid sina besök i Bjärred. Sammanträffande med personal hade även förekommit. I övrigt hade han inte själv arbetat i rörelsen.

text: I Kammarrättens i Sundsvall dom 2005-04-28, mål nr 2950-04, ansågs en näringsidkare ha gjort resor till och från arbetsplatsen när han reste mellan Örnsköldsvik och Åsele. Han hade två hyreshus i Örnsköldsvik och en skogsfastighet i Åsele. Näringsidkaren hävdade att enligt

text: 12 kap. 8 §

text: IL var Örnsköldsvik ”tjänstestället” då arbetstiden i Örnsköldsvik var ca 1000 timmar medan den i Åsele var ca 300 timmar. Länsrätten, vars bedömning kammarrätten anslöt sig till, yttrade emellertid att i inkomstslaget tjänst är det fullt möjligt att ha mer än en anställning och således mer än ett tjänsteställe. I näringsverksamhet gäller i princip samma synsätt. Eftersom det var två från varandra helt skilda verksamheter av helt olika art kunde verksamheten i Åsele inte utgöra en sådan del av verksamheten i Örnsköldsvik att resorna till Åsele utgjorde resor i näringsverksamheten.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Skatteverket anser att resor till en verksamhet i allmänhet utgör resor till och från arbetsplatsen. Om verksamhet bedrivs på flera platser krävs att verksamheterna är integrerade med varandra för att resan från ”tjänstestället” till den andra verksamheten ska utgöra resa i näringsverksamheten. Bedriver man verksamhet bara på en plats, t.ex. innehar en jordbruksfastighet, är resorna alltid resor till och från arbetsplatsen. Skatteverket har samma uppfattning som återges i ovan angiven kammarrättsdom.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 33573-05/111

title: Jämkning enligt punkten 8 i övergångsbestämmelserna

text: Nytt: 2014-06-17

text: Detta ställningstagande upphör att gälla. Ställningstagandet avser en övergångsbestämmelse till de nya regler om frivillig skattskyldighet för uthyrning av verksamhetslokaler och jämkning som infördes den 1 januari 2001. Det är inte längre aktuellt att tillämpa övergångsbestämmelsen.

text: 1 Sammanfattning

text: I de fall en jämkningsgrundande händelse har inträffat efter att de nya bestämmelserna om frivillig skattskyldighet trädde i kraft den 1 januari 2001 ska den som varit frivilligt skattskyldig för uthyrning av verksamhetslokal vid ikraftträdandet tillämpa punkten 8 i övergångsbestämmelserna avseende de förvärv som gjorts före ikraftträdandet.

text: Bestämmelsen innebär att jämkning ska ske enligt punkten 3 i övergångsbestämmelserna, dvs. de äldre jämkningsbestämmelserna i

text: 8 kap.

text: 16 a § andra

text: och

text: tredje styckena

text: samt

text: 16 c

text: och

text: 16 d §§

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, ska tillämpas.

text: I de fall den frivilliga skattskyldigheten har varat i högst sex år när den jämkningsgrundande händelsen inträffar ska dessutom det antal år som förflutit från och med det kalenderår under vilket den frivilliga skattskyldigheten inträdde till den 1 januari 2001 avräknas från korrigeringstiden vid beräkning av de år för vilka jämkning ska ske. Denna avräkning ska ske med början från och med det år förvärvet eller ombyggnaden gjordes och avse respektive förvärv.

text: Det totala antalet år för vilket faktisk jämkning görs får således inte överstiga det antal år som återstår efter avräkning enligt punkten 8 i övergångsbestämmelserna.

text: Avräkningsbestämmelsen ska dock inte tillämpas i det fall den leder till att färre antal år skulle komma att avräknas än enligt de ordinarie jämkningsreglerna.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Den 1 januari 2001 infördes genom SFS 2000:500 nya bestämmelser i ML avseende frivillig skattskyldighet för uthyrning av verksamhetslokaler och jämkning. Lagändringen innebar bl.a. att de två tidigare systemen för avdragskorrigering, återförings- och jämkningsregler ersattes med ett enda korrigeringssystem - jämkning. För att reglera de problem som en sådan ändring kan medföra infördes även vissa övergångsbestämmelser, som fick sin slutliga utformning genom SFS 2000:1358.

text: Av handledning för mervärdesskatt 2004 framgår på s. 539-540 hur jämkning ska ske i de fall frivillig skattskyldighet medgivits före den 1 januari 2001 för en viss lokal och en icke skattskyldig hyresgäst tar lokalen i anspråk efter den 1 januari 2001.

text: Med anledning härav har fråga ställts om hur korrigeringstiden enligt punkten 8 i övergångsbestämmelserna ska beräknas och hur avräkning ska ske. Oklarheten gäller framför allt från vilken tidpunkt beräkningen ska påbörjas - från och med det år den jämkningsgrundande händelsen inträffar eller från och med det år förvärvet eller ombyggnaden görs.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagregler

text: Övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ), punkterna 3 och 8 enligt SFS 2000:1358

text: Av punkten 3 i övergångsbestämmelserna framgår att de äldre bestämmelserna i 8 kap. 16 a § andra och tredje styckena samt 16 c och 16 d §§ ML gäller om en ny-, till-, eller ombyggnad skett eller en annan investeringsvara än fastighet förvärvats före ikraftträdandet, men ändrad användning eller överlåtelse av investeringsvaran sker efter ikraftträdandet.

text: Av punkten 8 i övergångsbestämmelserna framgår att i fråga om ny-, till- eller ombyggnad och förvärv av annan investeringsvara än fastighet som gjorts före ikraftträdandet av någon som vid ikraftträdandet är frivilligt skattskyldig, ska de bestämmelser som anges i punkten 3 tillämpas. Om skattskyldigheten varat högst sex år vid överlåtelsen eller den ändrade användningen, ska från korrigeringstiden dock avräknas tid som förflutit mellan skattskyldighetens inträde och ikraftträdandet.

text: 8 kap. 16 c och d §§ ML i dess lydelse före den 1 januari 2001

text: Av

text: 8 kap. 16 c §

text: ML framgår att avdrag som gjorts för ingående skatt ska jämkas endast när användningen av en investeringsvara har förändrats eller avyttring gjorts inom en viss tid (korrigeringstiden). Denna tid är för fastigheter sex år från tidpunkten för förvärvet. I korrigeringstiden ska räknas in det räkenskapsår under vilket varan förvärvades.

text: Av

text: 8 kap. 16 d §

text: ML framgår bl.a. att vid ändrad användning av en investeringsvara ska avdrag som gjorts för ingående skatt jämkas varje räkenskapsår under återstoden av korrigeringstiden. Den årliga jämkningen ska för fastigheter göras beträffande en sjättedel av den ingående skatten vid förvärvet av investeringsvaran (ursprungsbeloppet). Det belopp med vilket jämkning årligen ska göras (jämkningsbeloppet) ska beräknas som en sjättedel av skillnaden mellan avdragsrätten för ingående skatt vid förvärvet och avdragsrätten beräknad efter förhållandena under det aktuella året. Vid avyttring av investeringsvaror ska avdrag som gjorts för ingående skatt jämkas vid ett enda tillfälle och jämkningen ska avse återstoden av korrigeringstiden.

text: 3.2 Förarbeten

text: Av

text: prop. 1999/2000:82 s. 120

text: f. framgår att återföringsbestämmelserna slopas vid ikraftträdandet för de fastigheter som omfattas av återföringsskyldighet enligt de äldre bestämmelserna. För att inte omotiverade skattelättnader ska uppstå ersätts återföringsskyldigheten under vissa förutsättningar av en jämkningsskyldighet. I det fall då fastighetsägaren har blivit frivilligt skattskyldig för uthyrning av fastigheten för mindre än sex år sedan föreligger enligt de gamla bestämmelserna återföringsskyldighet och efter ikraftträdandet föreligger i stället jämkningsskyldighet. Vidare framgår av

text: a. prop. s. 149

text: att den möjlighet som införs att överföra överlåtarens skyldigheter och rättigheter att jämka till ny fastighetsägare gäller även i dessa fall.

text: Övergångsbestämmelserna fick sin slutgiltiga utformning genom SFS 2000:1358. Av 2000/01:SkU7 framgår följande. "För att de fastighetsägare som för närvarande korrigerar enligt återföringssystemet och som vid årsskiftet måste övergå till det därefter allenarådande jämkningssystemet inte skall drabbas retroaktivt genom jämkningssystemets annorlunda metod för att beräkna korrigeringstiden, har en särskild övergångsbestämmelse om hur korrigeringstiden skall beräknas bakåt i tiden i sådana övergångsfall införts.

text: Det har emellertid visat sig att bestämmelsen, med den lydelse den har fått [enligt SFS 2000:500], skulle kunna tolkas på så sätt att ingen som varit skattskyldig i mer än sex år före ikraftträdandet skall behöva korrigera skatt som dragits av vid en ny-, till- eller ombyggnad som skett före årsskiftet. En sådan vid tillämpning har inte varit avsikten. Utskottet har därför övervägt ett tillägg till den aktuella övergångsbestämmelsen som innebär att tid som har förflutit mellan skattskyldighetens inträde och ikraftträdandet skall avräknas bara om skattskyldigheten varat högst sex år vid överlåtelsen eller den ändrade användningen."

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: När de nya bestämmelserna trädde i kraft den 1 januari 2001 upphörde återföring som korrigering av ingående skatt. Korrigering ska härefter endast ske genom jämkning.

text: Punkten 8 i övergångsbestämmelserna innebär att den som var frivilligt skattskyldig när de nya bestämmelserna trädde i kraft ska jämka de ny-, till- eller ombyggnadstjänster som förvärvats före ikraftträdandet om en jämkningsgrundande händelse t.ex. ändrad användning, inträffar efter ikraftträdandet.

text: Jämkningen ska i sådana fall ske enligt vad som sägs i punkten 3 i övergångsbestämmelserna, dvs. de regler som gällde före den 1 januari 2001 avseende definition av investeringsvara, beräkning av korrigeringstid samt hur jämkningen ska utföras ska tillämpas. Detta innebär bl.a. att korrigeringstiden är sex år och börjar löpa från och med det räkenskapsår under vilket förvärvet gjordes.

text: I de fall den frivilliga skattskyldigheten har varat högst sex år när den jämkningsgrundande händelsen inträffar, ska dessutom viss tid avräknas enligt bestämmelsen i andra meningen i punkten 8.

text: Beräkning av sexårsgränsen

text: Vad gäller bedömningen av om den frivilliga skattskyldigheten varat högst sex år då den jämkningsgrundande händelsen inträffat anser Skatteverket att beräkningen ska göras på det sätt som framgår av handledning för mervärdesskatt 2004 s. 540. Beräkningen ska således göras från och med den dag då den frivilliga skattskyldigheten inträtt till och med den dag den jämkningsgrundande händelsen inträffar.

text: Beräkning av avräkningstid

text: I de fall den frivilliga skattskyldigheten har varat högst sex år när den jämkningsgrundande händelsen inträffar ska, enligt andra meningen i punkten 8, den tid som förflutit mellan skattskyldighetens inträde och de nya bestämmelsernas ikraftträdande avräknas. Skatteverket anser att beräkningen av denna tid ska göras på det sätt som framgår av handledning för mervärdesskatt 2004 s. 540. Beräkningen ska således göras för hela kalenderår. Detta medför att det är det antal år som förflutit från och med det kalenderår under vilket den frivilliga skattskyldigheten inträdde till den 1 januari 2001 som ska avräknas.

text: Faktisk jämkning

text: Enligt de ordinarie jämkningsreglerna ska faktisk jämkning ske under återstoden av korrigeringstiden, jfr

text: 8 kap. 16 d §

text: ML. De år under vilka frivillig skattskyldighet förelåg, exklusive det år den jämkningsgrundande händelsen inträffar, ska således avräknas, eftersom de åren anses vara konsumerade.

text: Skatteverket anser att avräkningsbestämmelsen i punkten 8 innebär att det - i stället för de konsumerade åren - är det antal år som förflutit från och med det kalenderår skattskyldigheten inträdde till den 1 januari 2001 som ska avräknas från korrigeringstiden vid beräkning av de år för vilka jämkning ska ske. Denna avräkning ska enligt Skatteverkets uppfattning ske med början från och med det år förvärvet eller ombyggnaden gjordes och avse respektive förvärv.

text: Skatteverket anser dock att avräkningsbestämmelsen inte ska tillämpas i de fall den leder till att färre antal år avräknas än enligt de ordinarie jämkningsreglerna. Syftet med bestämmelsen i punkten 8 är att den skattskyldige inte ska åläggas korrigera den ingående skatten i större omfattning än han skulle ha gjort enligt de gamla återföringsreglerna. Avräkningsbestämmelsen ska därför fungera som en spärr så att det totala antalet år för vilket faktisk jämkning görs inte överstiger det antal år som återstår efter avräkning enligt punkten 8 i övergångsbestämmelserna.

text: 5 Exempel

text: Frivillig skattskyldighet medges från och med den 1 maj 1998. Fastigheten tas den 1 augusti 2002 i anspråk för en verksamhet som inte medför skattskyldighet. Avdrag för ingående skatt avseende ombyggnad av fastigheten har gjorts med följande belopp:

text: 1998: 540 000 kr 1999: 360 000 kr 2000: 300 000 kr

text: I enlighet med de äldre jämkningsreglerna är korrigeringstiden sex år, varför följande årliga jämkningsbelopp erhålls:

text: Enligt de ordinarie jämkningsreglerna skulle en faktisk jämkning ske från och med år 2002 avseende respektive avdrag, eftersom den jämkningsgrundande händelsen inträffar detta år. Åren 1998-2001 skulle således avräknas, eftersom de anses vara konsumerade.

text: Eftersom den frivilliga skattskyldigheten varat i drygt fyra år (1 maj 1998 - 31 juli 2002) är avräkningsbestämmelsen i punkten 8 tillämplig. Denna bestämmelse innebär att de år som förflutit från och med det kalenderår skattskyldigheten inträdde till ikraftträdandet ska avräknas. Den frivilliga skattskyldigheten medgavs under 1998 och de nya reglerna trädde i kraft den 1 januari 2001, vilket innebär att det är tre år (1998, 1999 och 2000) som ska avräknas från korrigeringstiden för respektive avdrag.

text: Detta innebär för ombyggnaden under

text: 1998: att åren 1998, 1999 och 2000 avräknas.

text: 1999: att åren 1999, 2000 och 2001 avräknas.

text: 2000: att åren 2000, 2001 och 2002 avräknas.

text: När det gäller ombyggnaden under 1998 leder avräkningsbestämmelsen till att jämkning ska ske från och med 2001. Eftersom den jämkningsgrundande händelsen inträffade år 2002 blir den särskilda avräkningsbestämmelsen dock inte tillämplig utan den faktiska jämkning ska ske enligt de ordinarie jämkningsbestämmelserna, dvs. från och med år 2002.

text: För ombyggnaden under 1999 kan konstateras att antalet faktiska jämkningsår blir desamma oavsett om de räknas fram enligt den särskilda avräkningsbestämmelsen eller enligt de ordinarie jämkningsbestämmelserna.

text: För ombyggnaden under 2000 medför den särskilda avräkningsbestämmelsen att den faktiska jämkningen påbörjas ett år senare än enligt de ordinarie jämkningsbestämmelserna.

text: Faktisk jämkning ska då ske enligt följande uppställning


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 336194-05/111

title: Uppskovsavdrag - flera ersättningsbostäder

text: 1 Sammanfattning

text: Om säljaren av en ursprungsbostad inom gällande tidsram förvärvat flera bostäder, som var och en uppfyller kraven för att vara en ersättningsbostad, kan han fritt välja vilken som ska utgöra hans ersättningsbostad. Han har även rätt att ändra sig och genom omprövning åberopa annan ersättningsbostad än den som tidigare legat till grund för uppskovsavdrag.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Uppskov kan medges med beskattningen av kapitalvinst på en avyttrad privatbostad (ursprungsbostad) om man under en viss tidsperiod förvärvat en annan bostad (ersättningsbostad). Det förekommer att flera bostäder uppfyller kraven för att vara en ersättningsbostad. Exempelvis kan den skattskyldige ha förvärvat och bosatt sig i en tillfällig bostad tills en annan och lämpligare bostad har förvärvats.

text: Frågan är om den skattskyldige kan åberopa valfri bostad som sin ersättningsbostad eller om det kan uppställas krav på en viss turordning eller liknande.

text: Ytterligare fråga är om s.k. preliminärt uppskov kan medges trots att förutsättningarna, helt eller delvis, är uppfyllda för s.k. slutligt uppskov.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I

text: 47 kap.

text: inkomstskattelagen

text: (IL) finns bestämmelser om uppskovsavdrag vid avyttring av en privatbostad.

text: Om den skattskyldige förvärvar en ersättningsbostad före utgången av försäljningsåret och bosätter sig där senast den 2 maj året därefter, ska uppskovets storlek beräknas enligt

text: 47 kap. 7 §

text: IL (slutligt uppskov).

text: Om en ersättningsbostad inte förvärvas före utgången av försäljningsåret eller bosättning inte sker senast den 2 maj året därefter, medges uppskov med hela kapitalvinsten enligt

text: 47 kap. 8 §

text: IL (preliminärt uppskov).

text: Om preliminärt uppskov har medgetts ska förutsättningarna för slutligt uppskov prövas vid nästföljande taxering,

text: 47 kap. 9 §

text: IL.

text: Tidigare praxis och gällande rätt beskrivs i

text: SOU 1985:39

text: sid. 54-56. Sammantaget anser kommittén att det är den skattskyldige som styr över vilken bostad som ska läggas till grund för uppskov.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 47 kap.

text: IL behandlar inte specifikt situationen med flera möjliga ersättningsbostäder. Lagen uppställer inga krav på att flera förvärv av bostäder inom gällande tidsram ska behandlas i kronologisk följd eller annan form av turordning.

text: Enligt Skatteverket ska en bostad behandlas som en ersättningsbostad endast om den skattskyldige själv anger detta. Om det för försäljningsåret av ursprungsbostaden finns flera bostäder som var och en uppfyller kraven för ersättningsbostad, kan den skattskyldige fritt välja vilken bostad som ska vara hans ersättningsbostad.

text: Motsvarande synsätt gäller om ett preliminärt uppskov har medgetts och det vid efterföljande år finns flera tänkbara ersättningsbostäder vid bedömningen av slutligt uppskov.

text: Frågan är sedan om den skattskyldige kan medges ett preliminärt uppskov, trots att han redan för försäljningsåret uppfyller kraven för att helt eller delvis få ett slutligt uppskov.

text: Här kan ordalydelsen i lagtexten ge intryck av att ett preliminärt uppskov inte kan medges enligt

text: 47 kap. 8 §

text: IL om man uppfyller kraven för ett slutligt uppskov enligt

text: 47 kap. 7 §

text: IL. Den övergripande utgångspunkten är emellertid att det är den skattskyldige som bestämmer om en viss bostad också ska vara hans ersättningsbostad. En bostad kan alltså inte mot den skattskyldiges vilja vara en ersättningsbostad.

text: Enligt Skatteverkets mening kan därför ett preliminärt uppskov medges för försäljningsåret trots att man formellt uppfyller förutsättningarna för att få ett slutligt uppskov. Även om ett slutligt uppskov har meddelats kan den skattskyldige genom omprövning meddelas ett preliminärt uppskov. Detta synsätt är förenligt med reglernas övergripande syfte och torde inte medföra att det uppkommer någon obehörig skatteförmån.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 341500-05/111

title: Fysisk aktivitet på recept, förmånsbeskattning och avdragsrätt

text: 1 Sammanfattning

text: Fysiska aktiviteter som en anställd genomför efter recept från läkare eller annan behörig vårdgivare behandlas i skattehänseende som förebyggande behandling eller rehabilitering. När arbetsgivaren bekostar sådana aktiviteter för den anställde är förmånen skattefri om aktiviteterna avser arbetslivsinriktad rehabilitering som arbetsgivaren ska svara för enligt lagen om allmän försäkring eller om de avser rehabilitering eller förebyggande behandling som syftar till att den anställde ska kunna fortsätta att förvärvsarbeta. I sådana fall medges arbetsgivaren avdrag för sina utgifter för dessa åtgärder.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fysisk aktivitet kan vara en åtgärd bland andra för att behandla och förhindra vissa sjukdomar. Att ordinera fysisk aktivitet på recept kan vara ett sätt att öka den fysiska aktiviteten. Recept på fysisk aktivitet kan vara individuellt utformat och innehålla vilket slag av aktivitet som är lämplig, hur den ska utföras och hur ofta den ska utföras. Bakgrunden till den ordinerade fysiska aktiviteten kan vara övervikt, diabetes, hjärt- kärlsjukdomar e.dyl. De som får skriva ut receptet är legitimerad medicinsk personal, som läkare, sjukgymnaster, sjuksköterskor med kunskap om hur man bedriver motion och fysisk aktivitet i hälsosyfte.

text: Fråga har uppkommit om de fysiska aktiviteter som en anställd utövar på recept i skattehänseende ska behandlas som förmån av motion och annan friskvård eller om aktiviteterna ska behandlas som förebyggande behandling eller rehabilitering.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 11 kap.

text: 12 §§

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, är personalvårdsförmåner skattefria. Med personalvårdsförmåner avses förmåner av mindre värde som inte är en direkt ersättning för utfört arbete utan består av enklare åtgärder för att skapa trivsel i arbetet eller liknande eller lämnas på grund av sedvänja inom det yrke eller den verksamhet som det är fråga om. Skattefriheten förutsätter bland annat att förmånen riktar sig till hela personalen och att förmånen inte får bytas ut mot kontanter. Till personalvårdsförmåner räknas exempelvis motion och annan friskvård.

text: Enligt

text: 16 kap. 1 §

text: IL medges arbetsgivaren avdrag för personalvårdskostnader.

text: Av

text: 11 kap. 18 §

text: IL framgår att förmån av förebyggande behandling eller rehabilitering är skattefri för den anställde.

text: Av

text: 16 kap. 24 §

text: IL framgår att utgifter för arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder ska dras av, om arbetsgivaren ska svara för dem enligt 22kap. lagen (

text: ) om allmän försäkring ellerrehabiliteringen syftar till att den anställde ska kunna fortsätta att förvärvsarbeta. Även utgifter för förebyggande behandling ska dras av, om behandlingen har ett sådant syfte.

text: I förarbetena, prop. 1994/95.182 sid. 31, ges exempel på åtgärder som kan syfta till att den anställde ska kunna fortsätta att förvärvsarbeta. Det kan gälla olika slag av funktionsträning t.ex. rörelseträning.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Skatteverket anser att fysiska aktiviteter som utförs efter recept i skattehänseende behandlas som förebyggande behandling eller rehabilitering. Den fysiska aktiviteten kan t.ex. vara stavgång, simning eller styrketräning. När den anställde får sådan aktivitet betald av arbetsgivaren är förmånen skattefri om aktiviteten avser rehabilitering som arbetsgivaren ska svara för enligt lagen om allmän försäkring eller om aktiviteten avser rehabilitering eller förebyggande behandling som syftar till att den anställde ska kunna fortsätta att förvärvsarbeta. Skattefriheten förutsätter en individuell bedömning. Skattefriheten är inte beroende av att arbetsgivaren kan visa att förutsättningarna för avdragsrätt är uppfyllda.

text: Arbetsgivaren medges avdrag för utgiften för den fysiska aktiviteten om det är fråga om sådan rehabiliteringsåtgärd som han ska svara för enligt lagen om allmän försäkring eller om arbetsgivaren kan visa att aktiviteten avser rehabilitering eller förebyggande behandling som syftar till att den anställde ska kunna fortsätta att förvärvsarbeta.

text: De ovannämnda aktiviteterna som sådana kan också vara skattefria enligt reglerna för personalvårdsförmåner eftersom de är att anse som enklare slag av motion. Skattefriheten förutsätter då bl.a. att förmånerna riktar sig till hela personalen. Arbetsgivaren har då rätt till avdrag för sina utgifter för personalvården enligt

text: 16 kap. 1 §

text: IL.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 352766-05/111

title: Omfattas utbetalningar från annan än den svenske arbetsgivaren av ett beslut från Forskarskattenämnden?

text: Nytt: 2022-01-28

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2021-12-17, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverkets bedömning är att enbart ersättningar som betalas ut av svensk arbetsgivare omfattas av ett beslut som är fattat av Forskarskattenämnden. Med svensk arbetsgivare avses även en utländsk arbetsgivare, vilken har fast driftställe i Sverige.

text: Endast i fall det klart kan påvisas att ersättningen enbart förmedlats av en utländsk betalare på svensk arbetsgivares uppdrag kan ersättningen bli föremål för skattelättnader.

text: Konsekvensen av ovanstående är att det är den svenske arbetsgivaren som ska betala arbetsgivaravgifter.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har ställts om ersättning från annan än svensk arbetsgivare ska omfattas av ett beslut om skattelättnader som fattats av Forskarskattenämnden. Med svensk arbetsgivare avses i detta sammanhang även en utländsk arbetsgivare med fast driftställe i Sverige. Utbetalningar som kan vara aktuella är ersättningar i olika former från en tidigare arbetsgivare i hemlandet. I frågeställningen ingår även vad som gäller i de fall utbetalning kommer från utländsk betalare men det hävdas att utbetalningen görs på uppdrag av svensk arbetsgivare. Frågan har även betydelse för uttag av socialavgifter eftersom arbetsgivaravgifter inte ska betalas på ersättning som är skattefri enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I 11 kap. 22-23 a §§ IL finns bestämmelser som innebär att vissa skattelättnader kan medges viss personkrets under vissa förutsättningar vid tillfälligt arbete i Sverige.

text: Den personkrets som är aktuell finns uppräknad i

text: 11 kap. 22 §

text: IL. Skattelättnaderna medges under de tre första åren av en tidsbegränsad vistelse i Sverige, som är avsedd att vara högst fem år. De personalkategorier som omfattas är experter, forskare eller andra nyckelpersoner som inte är svenska medborgare och inte har varit bosatta eller stadigvarande vistats i Sverige någon gång under de fem kalenderår som närmast föregått det år då arbetet påbörjades. En förutsättning för att skattelättnad ska kunna beslutas är att ”arbetsgivaren höra hemma i Sverige eller är ett utländskt företag med fast driftställe i Sverige”.

text: De skattelättnader som är aktuella finns reglerade i

text: 11 kap. 23 §

text: IL. Regleringen innebär att 25 procent av lön, arvode eller liknande ersättning eller förmån av arbetet inte ska tas upp. Vidare gäller att följande ersättningar inte ska tas upp av arbetstagaren. Ersättningar för utgifter för

text: - flyttning till eller från Sverige

text: - egna familjemedlemmars resor mellan Sverige och tidigare hemland, dock högst två resor per person och kalenderår, och

text: - avgifter för barns skolgång i grundskola och gymnasieskola eller liknande.

text: Frågan om förutsättningarna enligt

text: 11 kap. 22 §

text: IL är uppfyllda prövas efter ansökan av Forskarskattenämnden, jfr

text: 11 kap. 23 a §

text: IL.

text: Av

text: 1 § lagen (1999:1305)

text: om Forskarskattenämnden framgår att de förutsättningar som ska vara uppfyllda enligt

text: 11 kap. 22 §

text: IL för att få åtnjuta skattelättnader prövas av Forskarskattenämnden. Av samma lagrum framgår att vid tillämpning av lagen om Forskarskattenämnden är arbetstagare den som tar emot ersättning och arbetsgivare är den som betalar ut ersättning.

text: I

text: prop. 2000/01:12

text: , där lagförslaget presenteras av regeringen, uttalas på sid. 24 följande.

text: ”Vidare krävs för att bestämmelserna skall vara tillämpliga att arbetsgivaren hör hemma i Sverige eller är ett utländskt företag med fast driftställe i Sverige. Det kan således vara fråga om ett svenskt företag eller en svensk offentlig arbetsgivare, t.ex. en myndighet eller en institution. När det gäller utländsk arbetsgivare krävs det att företaget är etablerat på sådant sätt att företaget är skattskyldigt för verksamhet i Sverige.”

text: I författningskommentaren till

text: 11 kap. 22 §

text: IL sid. 31 i samma prop. uttalas följande.

text: ”Arbetsgivaren skall höra hemma i Sverige, t.ex. ett svenskt aktiebolag eller handelsbolag eller en institution vid ett svenskt universitet eller en svensk offentlig arbetsgivare. Arbetsgivaren kan också vara ett utländskt företag med filial i Sverige. En förutsättning är att filialen utgör ett fast driftställe för det utländska företaget enligt

text: 2 kap. 29 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.”

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Skatteverkets bedömning är att enbart ersättningar som betalas ut av svensk arbetsgivare omfattas av ett beslut som är fattat av Forskarskattenämnden. Med svensk arbetsgivare avses även en utländsk arbetsgivare vilken har fast driftställe i Sverige.

text: Det är endast i de fall det klart kan påvisas att den utbetalda ersättningen enbart förmedlats av en utländsk betalare på den svenske arbetsgivarens uppdrag som en ersättning kan bli föremål för skattelättnader. Den svenske arbetsgivaren, som kunnat konstateras gett uppdraget att förmedla betalningen, ska vara den som framgår av Forskarskattenämndens beslut eller som av sammanhanget i övrigt kan utläsas vara den svenske arbetsgivare som ska kunna utge ersättningar som omfattas av bestämmelserna för skattelättnader i IL.

text: Detta ställningstagande innebär också att Skatteverket anser att det är arbetsgivaren som anges på Forskarskattenämndens beslut som ska betala arbetsgivaravgifter på de skattepliktiga ersättningarna, jfr

text: 2 kap.

text: 12 §§

text: socialavgiftslagen (2000:980)

text: . I de fall den svenske arbetsgivarens namn inte framgår av beslutet från Forskarskattenämnden är det den svenske arbetsgivare som i övrigt framgår av sammanhanget som är ansvarig för betalning av arbetsgivaravgifterna.