identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 373451-18/111

title: Jämförelseår vid fullföljdsberäkningen

text: 1 Sammanfattning

text: Vid bedömning av om fullföljdskravet är uppfyllt kan beräkningen göras dels mot det aktuella beskattningsårets fullföljdsinkomster, dels kan fullföljdsinkomsterna året närmast före beskattningsåret användas som jämförelseår. Byte av jämförelseår kan godtas men det krävs kontinuitet i valet av beräkningssätt.

text: 2 Frågeställning

text: Vid beräkning av om fullföljdskravet är uppfyllt ska en bedömning göras av om stiftelsen, den ideella föreningen eller det registrerade trossamfundet använder sina skattefria intäkter (fullföljdsinkomsterna) i skälig omfattning i den allmännyttiga verksamheten. Det är vanligt att en stiftelses utdelning av medel baseras på föregående års fullföljdsinkomster. En fråga är därför vilket års inkomster som får användas vid en prövning av om fullföljdskravet är uppfyllt. Måste detta ske mot samma års fullföljdsinkomster eller kan jämförelsen göras mot fullföljdsinkomsterna året innan beskattningsåret.

text: Fråga är också om byte av jämförelseår kan göras.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund kan, om de uppfyller bl. a. fullföljdskravet, bli inskränkt skattskyldiga,

text: 7 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. Fullföljdskravet regleras i 7 kap. 6 och 7 §§ IL och det ställer krav på att stiftelsen, föreningen eller trossamfundet i skälig omfattning använder sina skattefria inkomster i den allmännyttiga verksamheten. Bedömningen av om fullföljdskravet är uppfyllt kan göras på det enskilda beskattningsåret men kan också göras med beaktande av hur intäkterna sammantaget har använts över en period av flera beskattningsår.

text: I 7 § anges hur de intäkter som ska beaktas vid fullföljdsberäkningen ska beräknas, dvs. vad som utgör fullföljdsinkomster. Att bokföringsmässiga principer ska tillämpas vid beräkning av fullföljdsinkomsterna fastställde Högsta förvaltningsdomstolen i

text: RÅ 2001 ref 17

text: , något som också bekräftats i den nu gällande utformningen av fullföljdskravet i

text: 7 kap.

text: IL genom uttalanden i

text: prop. 2013/14:1 s. 315

text: Vad som ska utgöra jämförelseår framgår inte av lagtexten. Inte heller i den proposition som föregick nu gällande lagstiftning (

text: prop. 2013/14:1 s. 312

text: ) eller äldre förarbeten sägs något om detta. I förarbetena till 2014 års ändringar anges två skäl för fullföljdskravet. Dels ett allmänt aktivitetskrav för att erhålla skattegynnande dels behovet av att kontrollera och kunna åtgärda beskattningen om den skattefria inkomsten inte används till allmännyttiga ändamål i tillräcklig omfattning. Det är också klart uttalat att fullföljdskravet och skattereglerna i så liten utsträckning som möjligt ska påverka och styra hur stiftelsen, föreningen eller trossamfundet väljer att bedriva sin verksamhet.

text: 4 Bedömning

text: Skatteverket gör, med ledning av fullföljdskravets karaktär och syfte och vad som uttalats i förarbetena, bedömningen att såväl innevarande som föregående beskattningsår, och dess fullföljdsinkomster, kan användas som jämförelseår vid fullföljdsberäkningen. Detta innebär att såväl fullföljden som fullföljdsinkomsten kan hänföras till ett och samma beskattningsår eller att fullföljden kan bedömas på fullföljdsinkomsterna året före beskattningsåret.

text: Vid behov kan byte av jämförelseår godtas. Skäl för omläggning kan vara att det valda beräkningssättet bättre speglar hur stiftelsen, föreningen eller trossamfundet bedriver sin verksamhet eller beroende på hur kapitalet är placerat och avkastningen av detta utfaller. Dock krävs det, för att möjliggöra en korrekt bedömning av hur fullföljdskravet uppfylls, att det finns kontinuitet i det valda beräkningssättet. För att kontinuitet ska anses föreligga bör det valda beräkningssättet användas under i vart fall ett antal år i följd.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 377161-17/111

nyckelord:
Förvaltningsrätt & förfarande
Mervärdesskatt

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Omprövningsbeslut är alltid att anse som efterbeskattningsbeslut när de sker på initiativ av Skatteverket till nackdel för den som beslutet gäller och meddelas efter tvåårsfristen

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Ett omprövningsbeslut är alltid att anse som ett efterbeskattningsbeslut när det sker på initiativ av Skatteverket till nackdel för den som beslutet gäller och meddelas efter tvåårsfristen i

text: 66 kap. 21 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL. Även om det i ett sådant beslut inte framgår att en prövning av förutsättningarna för efterbeskattning skett gäller beslutet och det ska inte undanröjas, eftersom det inte är tillåtet att efterbeskatta samma fråga två gånger. Beslutet ska i stället ändras så att kraven på motivering uppfylls.

type: stycke

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet den 7 februari 2006, Fråga om omprövningsbeslut som är till den skattskyldiges nackdel och som meddelas efter ordinarie omprövningsfrist alltid är att anse som efterbeskattnings- respektive eftertaxeringsbeslut (dnr

text: 131 62016-06/111

text: ). Ändringen av ställningstagandet beror på att SFL har ersatt

text: taxeringslagen (1990:324)

text: , TL, och

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL. Det innebär inte någon ändring i sak.

text: 2 Frågeställning

text: Hur ska man se på ett omprövningsbeslut på initiativ av Skatteverket till nackdel för den som beslutet gäller

text: som har meddelats efter det att tvåårsfristen har löpt ut, och

text: som inte innehåller någon uttrycklig prövning av om förutsättningarna för efterbeskattning är uppfyllda?

text: Ska Skatteverket undanröja ett sådant beslut för att därefter fatta ett nytt beslut i samma sakfråga där förutsättningarna för efterbeskattning prövas?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt huvudregeln ska ett omprövningsbeslut som är till nackdel för den som beslutet gäller meddelas inom två år från utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut (tvåårsfristen). Det framgår av

text: 66 kap. 21 §

text: SFL (tidigare 4 kap. 14 § första stycket TL respektive

text: 21 kap. 9 § första stycket

text: SBL).

text: Skatteverket får meddela ett omprövningsbeslut som är till nackdel för den som beslutet gäller efter utgången av tvåårsfristen under de förutsättningar som anges i

text: 66 kap. 27 §

text: SFL (tidigare 4 kap. 15–17 och 19 §§ TL respektive 21 kap. 10–12 och 14 §§ SBL). Ett sådant beslut om omprövning benämns efterbeskattning.

text: Efterbeskattning får inte ske om Skatteverket tidigare har fattat beslut om efterbeskattning i samma fråga. Det framgår av

text: 66 kap. 28 § första stycket 1

text: SFL (tidigare 4 kap. 18 § andra stycket TL respektive

text: 21 kap. 13 § andra stycket

text: SBL).

text: Av förarbetena till TL framgår bl.a. att begreppet eftertaxering vidgas i förhållande till vad som gällde tidigare. I begreppet samlas i princip skattemyndighetens möjligheter att ompröva ett taxeringsbeslut till den skattskyldigas nackdel efter ettårsperiodens utgång. Ett beslut om eftertaxering är, till skillnad från vad som gällde före TL, inte ett tillägg till det tidigare taxeringsbeslutet utan en ändring av det (

text: prop. 1989/90:74 s. 311

text: Det framgår även av förarbetena att omprövningsbeslut till nackdel för den skattskyldiga i andra fall än de som regleras i 4 kap. 14 § TL definitionsmässigt är eftertaxeringsbeslut (

text: prop. 1989/90:74 s. 406

text: Högsta förvaltningsdomstolen har i

text: RÅ 1998 not. 106

text: godtagit kammarrättens bedömning att ett omprövningsbeslut på det lokala skattekontorets initiativ ska anses som ett eftertaxeringsbeslut, trots att rekvisiten för eftertaxering inte uttryckligen prövats i beslutet. I målet hade skattekontoret fattat ett omprövningsbeslut till den skattskyldigas nackdel och dessutom fattat beslut om att påföra skattetillägg. Beslutet meddelades emellertid först efter att den ordinarie omprövningstiden hade gått ut. TL var tillämplig i målet.

text: Högsta förvaltningsdomstolen har även prövat frågan om efterbeskattning kan ske när länsrätten har upphävt ett tidigare omprövningsbeslut som har fattats under efterbeskattningsperioden (

text: RÅ 2009 ref. 22

text: ). Av domskälen framgår bl.a. att skattemyndighetens omprövningsbeslut, som var till nackdel för bolaget, meddelades senare än under andra året efter utgången av de kalenderår under vilka de aktuella beskattningsåren gått ut. Besluten kunde därför endast ha meddelats med stöd av bestämmelserna om omprövning genom efterbeskattning. Vid den fortsatta prövningen i målet utgick Högsta förvaltningsdomstolen från att skattemyndighetens beslut utgjorde beslut om omprövning genom efterbeskattning. SBL var tillämplig i målet.

text: 4 Bedömning

text: Skatteverket ska i efterbeskattningsbeslut ange såväl materiella som formella förutsättningar för efterbeskattning. Detta följer av Skatteverkets skyldighet att motivera sina beslut. Om grunden för efterbeskattningen är att den deklarationsskyldiga har lämnat en oriktig uppgift ska den oriktiga uppgiften preciseras. Dessutom ska det aktuella lagrummet anges i beslutet. Motsvarande gäller i fråga om övriga efterbeskattningsgrunder.

text: RÅ 1998 not. 106

text: gäller eftertaxering enligt TL på dåvarande lokala skattekontorets initiativ. I

text: RÅ 2009 ref. 22

text: har omprövning skett på dåvarande skattemyndighetens initiativ under efterbeskattningsperioden enligt SBL. I båda fallen saknas en uttrycklig prövning av om förutsättningarna för eftertaxering respektive efterbeskattning var uppfyllda. I det första fallet har skattetillägg tagits ut, men inte i det andra. SFL har numera ersatt TL och SBL, men i sak har de nu aktuella bestämmelserna samma innebörd. Skatteverket är därför av uppfattningen att ett omprövningsbeslut utgör ett beslut om efterbeskattning om det sker på Skatteverkets initiativ till nackdel för den som beslutet gäller och det meddelas efter utgången av tvåårsfristen i

text: 66 kap. 21 §

text: SFL. Detta gäller oavsett om rekvisiten för efterbeskattning har berörts i beslutet och oavsett om skattetillägg har tagits ut genom beslutet.

text: Den omständigheten att Skatteverket i ett omprövningsbeslut till den deklarationsskyldigas nackdel efter tvåårsfristen inte uttryckligen har angett att det har lämnats en oriktig uppgift eller angett någon annan efterbeskattningsgrund, kan inte anses innebära att beslutet saknar laga verkan. Om Skatteverket uppmärksammar sådana brister i ett beslut bör dessa åtgärdas. Eftersom ett sådant beslut alltså gäller ska det inte undanröjas och ersättas med ett nytt bättre motiverat beslut. En sådan åtgärd skulle nämligen innebära att två efterbeskattningsbeslut har fattats avseende samma fråga: dels det undanröjda beslutet, dels det nya beslutet. Detta skulle strida mot förbudet att efterbeskatta samma fråga två gånger. Lagstiftningen hindrar emellertid inte att Skatteverket ändrar ett bristfälligt motiverat beslut om efterbeskattning, om ändringen inte är till den deklarationsskyldigas nackdel.

text: Vanligtvis uppmärksammar Skatteverket denna typ av brister i ett beslut i anslutning till att den som beslutet gäller begärt omprövning av eller överklagat det beslutet. I sådana fall bör Skatteverket i det nya omprövningsbeslutet, oavsett om den deklarationsskyldigas yrkande avslås eller bifalls till viss del, ändra det beslut som omprövas så att kraven på motivering uppfylls.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 377677-17/111

title: Holdingbolag - avdragsrätt för mervärdesskatt

text: Nytt: 2024-03-21

text: Högsta förvaltningsdomstolen har konstaterat att ett moderbolag har rätt till avdrag för ingående skatt på kostnader som uppkommit vid förvärv av ett dotterbolag trots att moderbolaget endast deltar i förvaltningen av det förvärvade bolagets dotterbolag och inte i förvaltningen av det förvärvade bolaget (se rättsfallskommentaren till HFD:s dom 2024-03-12, mål nr

text: ). Det som står i ställningstagandet om avdragsrätt i samband med sådana förvärv i de fall moderbolaget inte deltar i förvaltningen av dotterbolaget men deltar i förvaltningen av dotterdotterbolaget överensstämmer inte med vad som framgår av Högsta förvaltningsdomstolens dom. Ställningstagandet är därför överspelat i denna del.

text: Nytt: 2024-02-02

text: Avsnitt 4.2.4 och exempel 2 om riskkapitalbolag i detta ställningstagande upphör att gälla, se Skatteverkets ställningstagande 2024-02-02, dnr

text: , ”Avsnitt 4.2.4 och exempel 2 om riskkapitalbolag i Skatteverkets ställningstagande 2017-12-19, dnr

text: 202 377677-17/111

text: , ”Holdingbolag –avdragsrätt för mervärdesskatt”, ska inte längre tillämpas”.

text: Nytt: 2023-06-01

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Med holdingbolag avses i detta sammanhang bolag som äger andelar i andra företag. För att kunna bedöma avdragsrätten hos ett holdingbolag måste man först avgöra om bolagets innehav av andelar kan anses vara en ekonomisk verksamhet eller inte.

text: Ett holdingbolag kan ha som enda verksamhet att äga andelar i andra bolag utan att direkt eller indirekt delta i förvaltningen av dessa ( ett passivt holdingbolag ). Ett sådant holdingbolag är inte en beskattningsbar person och andelsinnehavet ingår inte i en ekonomisk verksamhet. Det innebär att avdragsrätt saknas för kostnader som har samband med denna icke-ekonomiska verksamhet.

text: Ett holdingbolag som däremot deltar i förvaltningen av de bolag som det äger andelar i anses bedriva en ekonomisk verksamhet ( ett aktivt holdingbolag ). Ett holdingbolag anses delta i förvaltningen om det utför skattepliktiga tjänster åt dotterbolagen och tar betalt för dessa tjänster. Enligt Skatteverkets uppfattning krävs det även att tjänsterna på något sätt innebär att holdingbolaget direkt eller indirekt tar aktiv del i förvaltningen av dotterbolaget. Ett aktivt holdingbolag har i normalfallet rätt till avdrag för ingående skatt på kostnader som har samband med denna verksamhet. Avdragsrätt finns dock inte till den del kostnaderna avser en skattefri eller icke-ekonomisk verksamhet.

text: Ett befintligt eller blivande holdingbolag kan ha kostnader i samband med inköpet av bolagsandelar. Enligt Skatteverkets uppfattning ska bedömningen av om avdragsrätt finns för ingående skatt på kostnaderna göras med utgångspunkt i avsikten med den verksamhet som ska bedrivas med anledningen av inköpet, d.v.s. i normalfallet den verksamhet som ska bedrivas gentemot det inköpta bolaget, och inte utifrån eventuell annan verksamhet som holdingbolaget bedriver. Bedömningen av avdragsrätten ska göras med beaktande av avsikten vid inköpstillfället. Om holdingbolagets avsikt vid inköpstillfället är att aktivt delta i förvaltningen av dotterbolaget finns avdragsrätt för ingående skatt på kostnader som har samband med inköpet. Denna avsikt måste kunna styrkas med objektiva omständigheter.

text: Om holdingbolagets avsikt vid inköpstillfället är att enbart passivt inneha andelarna saknar bolaget avdragsrätt för ingående skatt på kostnader som har samband med inköpet. Det innebär att holdingbolaget inte har avdragsrätt för kostnader i samband med inköpet av andelarna, även om bolaget vid ett senare tillfälle börjar tillhandahålla skattepliktiga tjänster mot ersättning till dotterbolaget. Holdingbolaget har då inte gjort förvärvet i egenskap av beskattningsbar person. Vid den tidpunkt då bolaget börjar tillhandahålla de skattepliktiga tjänsterna till dotterbolaget övergår dock verksamheten till en ekonomisk verksamhet. Det innebär att holdingbolaget från och med denna tidpunkt blir en beskattningsbar person (ett aktivt holdingbolag).

text: Om ett holdingbolag inte tillhandahåller skattepliktiga tjänster mot ersättning till alla dotterbolag anses bolaget delvis som ett passivt och delvis som ett aktivt holdingbolag. Ingående skatt på kostnader som är gemensamma för all verksamhet som bedrivs i holdingbolaget ska fördelas efter skälig grund. En sådan fördelning ska så långt möjligt motsvara resursförbrukningen i de olika verksamhetsgrenarna. Det är ofta svårt att avgöra hur ett holdingbolags inköp används i den passiva icke-ekonomiska verksamheten, eftersom det saknas omsättningar i denna verksamhet. Enligt Skatteverkets uppfattning bör en utgångspunkt för att kunna beräkna en skälighetsbedömd användning vara att jämföra antalet dotterbolag som omfattas av det aktiva ägandet med det totala antalet dotterbolag. En fördelning efter antal dotterbolag bygger på att alla dotterbolag som inte är vilande i en koncern bör förbruka i stort sett lika mycket av holdingbolagets resurser oavsett om holdingbolaget tar betalt av dotterbolagen eller inte. Denna utgångspunkt är enbart en presumtion som kan frångås eller korrigeras beroende på övriga omständigheter.

text: Ett riskkapitalbolag eller fondbolag har en verksamhet som är inriktad på att köpa, förädla och sälja andelar och göra vinst på andelsförsäljningen. Om ett sådant bolag även deltar i förvaltningen av dotterbolagen anses bolaget bedriva s.k. blandad verksamhet. Det innebär att en fördelning av den ingående skatten ska göras. Denna bedömning gäller enligt Skatteverkets uppfattning även om den skattefria aktieförsäljningsverksamheten är i ett uppstartsskede och ännu inte lett till några omsättningar.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet med samma namn från den 7 oktober 2016, dnr

text: 131 435175-16/111

text: . Ställningstagandet behandlar inte längre avdragsrätt för kostnader i samband med försäljning av aktier. Denna fråga framgår istället av ställningstagande ”Avdragsrätt för mervärdesskatt på inköp i samband med försäljning av aktier” som publicerats samtidigt med detta ställningstagande. I övrigt innebär det nya ställningstagandet ingen ändring i sak.

text: 2 Frågeställning

text: I detta ställningstagande redogör Skatteverket för i vilken omfattning ett holdingbolag enligt verkets uppfattning har rätt till avdrag för ingående skatt på kostnader som har samband med bolagets innehav av andelar i andra bolag. En fråga som även behandlas är gränsdragningen mellan ett aktivt och ett passivt holdingbolag.

text: Ett bolag som köper andelar i ett underskottsbolag i syfte att vid inkomstbeskattningen utnyttja dotterbolagets outnyttjade underskott för att minska sin egen inkomstskatt kan ha rätt till avdrag för ingående skatt på kostnader som avser inköpet. Detta ställningstagande behandlar dock inte dessa situationer.

text: 131 435175-16/111

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Bestämmelser och förarbeten

text: Med beskattningsbar person avses den som, oavsett på vilken plats, självständigt bedriver en ekonomisk verksamhet, oberoende av dess syfte eller resultat. Med ekonomisk verksamhet avses varje verksamhet som bedrivs av en producent, en handlare eller en tjänsteleverantör, inbegripet gruvdrift och jordbruksverksamhet samt verksamheter inom fria och därmed likställda yrken. Utnyttjande av materiella eller immateriella tillgångar i syfte att fortlöpande vinna intäkter därav ska särskilt betraktas som ekonomisk verksamhet (

text: 4 kap. 1 § mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML). Motsvarande bestämmelser finns i artikel

text: och

text: i rådets direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet.

text: Den som bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet får göra avdrag för ingående skatt som avser förvärv eller import i verksamheten (

text: 8 kap. 3 §

text: ML). Motsvarande bestämmelse finns i artikel 168 i mervärdesskattedirektivet.

text: I det fall den ingående skatten endast delvis avser förvärv eller import som medför avdragsrätt eller avser förvärv eller import som görs gemensamt för flera verksamheter, av vilka någon inte medför skattskyldighet, eller görs för en verksamhet som endast delvis medför skattskyldighet får avdrag göras endast för skatten på den del av ersättningen eller inköpspriset som hänför sig till den del av förvärvet eller importen som medför avdragsrätt respektive hänför sig till verksamhet som medför skattskyldighet. Om denna del inte kan fastställas får avdragsbeloppet i stället bestämmas genom en uppdelning efter skälig grund (

text: 8 kap. 13 §

text: ML).

text: Av mervärdesskattedirektivet framgår att om varor och tjänster är avsedda både för transaktioner där den ingående skatten är avdragsgill och för transaktioner där den ingående skatten inte är avdragsgill är endast den del av den ingående skatten avdragsgill som avser de förstnämnda transaktionerna. Den avdragsgilla andelen beräknas i normalfallet genom ett bråk med beaktande av skattepliktig omsättning i förhållande till total omsättning. Vid denna beräkning ska bl.a. transaktioner som har karaktär av bitransaktioner till finansiella transaktioner borträknas. Medlemsstaterna får dock tillåta eller ålägga den beskattningsbara personen att i stället göra avdraget på grundval av användningen av alla eller en del av varorna och tjänsterna (artiklarna 173-175 i mervärdesskattedirektivet).

text: Vad som föreskrivs om verksamhet avser både hela verksamheten och en del av verksamheten (

text: 1 kap. 7 §

text: ML).

text: I vissa fall när en verksamhet inte medför skattskyldighet enligt ML finns det i stället en rätt till återbetalning. Det gäller t.ex. när ett inköp eller en import görs för en omsättning som köparen är skattskyldig för, vissa undantagna omsättningar eller en omsättning av varor eller tjänster genom export (10 kap. 9, 11, 11 e -13 §§ ML). Bestämmelser om rätt till avdrag och återbetalning av mervärdesskatt finns i bl.a. artikel 169 i mervärdesskattedirektivet. Det som sägs i detta ställningstagande om verksamhet som medför skattskyldighet och avdragsrätt avser även de fall då rätt till återbetalning gäller enligt nämnda bestämmelser.

text: Riskkapitalfonder används ofta som beteckning på bolag med en begränsad livstid som bl.a. specialiserat sig på investeringar i onoterade företag. Termen riskkapital är ett samlingsnamn för alla investeringar i företags ägarkapital, d.v.s. investeringar i sådana andelar som ger innehavaren en äganderätt i ett företag. Under fondens livslängd görs investeringar i portföljbolag utifrån en i förväg bestämd tidshorisont och fonden likvideras när denna period har löpt ut. Riskkapitalfonder riktar sig vanligtvis inte till allmänheten utan till en mer begränsad krets investerare. Fastighetsfonder liknar riskkapitalfonder på så sätt att de är slutna till formen och främst riktar sig till en begränsad grupp professionella och institutionella investerare. Fastighetsfonder är fonder som direktinvesterar i fastigheter eller i aktier i fastighetsbolag. Både riskkapitalfonder och fastighetsfonder som är baserade i Sverige är bildade på associationsrättslig grund, såsom kommanditbolag eller aktiebolag. En riskkapitalfond förvaltas ofta av ett riskkapitalbolag men det finns även oberoende riskkapitalföretag som i regel drivs i form av aktiebolag. Liksom för andra typer av riskkapitalföretag är affärsidén att investera i onoterade bolag och utveckla verksamheten för att sedan avyttra bolagen. Ägarna till oberoende riskkapitalföretag är vanligtvis privatpersoner och deras mål med aktieägandet är normalt endast att få god avkastning på sin investering (

text: SOU 2012:67 s. 258

text: och

text: 3.2 Rättspraxis

text: 3.2.1 Ekonomisk verksamhet

text: Enbart ett förvärv, innehav eller en försäljning av andelar i bolag utgör inte ett utnyttjande av en tillgång avsedd att fortlöpande ge intäkter, eftersom en eventuell utdelning är resultatet av själva ägandet av tillgången. Ett holdingbolag vars enda syfte är att inneha andelar i andra företag utan att direkt eller indirekt delta i förvaltningen av dessa ska därmed inte betraktas som en beskattningsbar person. Ett sådant egendomsinnehav anses inte utgöra en ekonomisk verksamhet i den mening som avses i mervärdesskattedirektivet (se bl.a. de förenade målen

text: Larentia + Minerva punkterna 18-19 och

text: EDM punkt 57).

text: Ett företag vars verksamhet uteslutande avser försäljning av aktier och andra värdepapper ska anses ha begränsat sig till att förvalta en investeringsportfölj i likhet med en privat investerare. En sådan verksamhet faller utanför mervärdesskattedirektivets tillämpningsområde. Det gäller oavsett om verksamheten liknar en sådan som bedrivs av t.ex. en investeringsfond eller en pensionsfond. Det saknar även betydelse att försäljningen av andelar är mycket omfattande eller att rådgivningsfirmor anlitas i samband med en sådan försäljning (

text: Wellcome Trust punkterna 36-37 och

text: EDM punkterna 60-61).

text: Ett holdingbolag som däremot deltar i förvaltningen av de bolag i vilka det har förvärvat andelar bedriver en ekonomisk verksamhet i den utsträckning som detta innebär genomförandet av transaktioner som är skattepliktiga. Sådana transaktioner kan bl.a. vara administrativa tjänster, finansiella tjänster, affärstjänster och tekniska tjänster som holdingbolaget tillhandahåller till sina dotterbolag (de förenade målen

text: , Larentia + Minerva, punkterna 20-21 och där angiven praxis).

text: Ett holdingbolags deltagande i förvaltningen av dotterbolag utan att genomföra skattepliktiga transaktioner mot ersättning utgör inte ekonomisk verksamhet (

text: MVM punkt 35 och

text: Welthgrove punkt 17, jfr även

text: Malburg punkterna 35 och 47).

text: Transaktioner som avser aktier eller andelar i ett bolag omfattas av tillämpningsområdet för mervärdesskatt när de utförs inom ramen för en affärsverksamhet avseende handel med värdepapper, i syfte att direkt eller indirekt delta i förvaltningen av de bolag i vilka andelen förvärvats eller då de utgör en direkt, stadigvarande och nödvändig förlängning av den skattepliktiga verksamheten (

text: , AB SKF, punkt 31).

text: En överlåtelse av aktier i ett bolag till vilket överlåtaren har tillhandahållit skattepliktiga tjänster mot ersättning är en skattefri transaktion trots att säljaren endast äger 30 procent av aktierna (jfr

text: , X BV, punkterna 25 och 56).

text: Kammarrätten har ansett att ett bolag som inte kunnat visa avsikten att tillhandahålla skattepliktiga tjänster mot ersättning till sitt dotterbolag inte är en beskattningsbar person. Bolaget hade under de tre år som gått sedan förvärvet av andelarna inte fakturerat eller redovisat någon utgående skatt. Det förhållandet att bolaget efter Skatteverkets utredning börjat ta betalt för tjänsterna medförde ingen ändrad bedömning för de aktuella åren. Kammarrätten ansåg att bolaget under dessa år saknade avdragsrätt för ingående skatt på kostnader för inköpet och innehavet av andelarna (KRNJ 2013-03-07, mål nr 2150-2152-12 och KRNS 2010-04-14, mål nr 1291-09 m.fl.).

text: 3.2.2 Avdragsrätt

text: Tolkningen av regeln i

text: 8 kap. 3 §

text: ML ska i första hand ske utifrån EU-regler och den EU-rättsliga praxis som finns på området (jfr

text: SOU 1994:88 s. 232

text: och

text: och

text: RÅ 1999 not. 282

text: Det måste finnas ett samband mellan avdragsrätt och skattskyldighet. I princip krävs det ett direkt och omedelbart samband mellan en viss ingående transaktion och en eller flera utgående transaktioner som medför rätt till avdrag. Det gäller även för gemensamma förvärv. Avdragsrätt finns också vid förvärv som utgör sådana allmänna omkostnader som har ett direkt och omedelbart samband med hela den beskattningsbara personens verksamhet (

text: Midland Bank punkterna 20, 24, 26 och 31 samt

text: AB SKF punkt 60).

text: Allmänna omkostnader som har samband med en klart avgränsad del av den beskattningsbara personens ekonomiska verksamhet i vilken alla transaktioner är skattepliktiga kan ge rätt till fullt avdrag för ingående skatt (

text: , Abbey National, punkterna 37-40).

text: Ett holdingbolag som deltar i förvaltningen av det bolag i vilket det har förvärvat andelar bedriver en ekonomisk verksamhet. Kostnader för tjänster i samband med förvärvet av andelarna kan inte anses ha ett direkt och omedelbart samband med några utgående transaktioner. Däremot är kostnaderna för dessa tjänster en del av ett holdingbolags allmänna omkostnader (

text: , Cibo, punkterna 32 och 33).

text: Om ett holdingbolag har en ekonomisk verksamhet som består av att mot ersättning tillhandahålla skattepliktiga tjänster åt alla sina dotterbolag finns rätt till fullt avdrag för ingående skatt på kostnader som har samband med förvärvet av andelarna i dotterbolagen. Det gäller dock inte till den del holdingbolagets utgående transaktioner är undantagna från skatteplikt (de förenade målen

text: , Larentia + Minerva, punkt 28).

text: Om kostnaderna däremot delvis avser andra dotterbolag, i vilkas förvaltning holdingbolaget inte deltar, är den ingående skatten på kostnaderna endast delvis avdragsgill. Den ingående skatten ska då delas upp mellan den skatt som hör till holdingbolagets ekonomiska verksamhet och den skatt som hör till deras icke-ekonomiska verksamhet (de förenade målen

text: , Larentia + Minerva, punkt 29).

text: När en beskattningsbar person samtidigt bedriver ekonomisk verksamhet och icke-ekonomisk verksamhet ska ingående skatt som är gemensam för sådana verksamheter fördelas. Vid en sådan fördelning ska medlemsstaterna fastställa kriterier som på ett objektivt sätt avspeglar den faktiska fördelningen av ingående skatt. Medlemsstaterna kan antingen använda sig av en fördelningsnyckel som beaktar vilka slags investeringar som gjorts eller av en fördelningsnyckel som beaktar vilka slags transaktioner som har genomförts, eller en annan lämplig fördelningsnyckel (de förenade målen

text: , Larentia + Minerva, punkterna 27-31).

text: Högsta förvaltningsdomstolen har ansett att avdragsrätt saknas för ingående skatt på kostnader i samband med försäljning av aktier. Frågan om avdragsrätt gällde ett moderbolag som tillhandahållit skattepliktiga tjänster mot ersättning till dotterbolaget. Domstolen konstaterade att de inköpta tjänsterna var direkt och omedelbart hänförliga till den skattefria försäljningen av aktier (

text: RÅ 2010 ref. 56

text: Avdragsrätten inträder vid den tidpunkt då den avdragsgilla skatten blir utkrävbar (artikel 167 i mervärdesskattedirektivet). Ett krav för avdragsrätt är att en beskattningsbar person uppträder som sådan vid förvärvet av en vara eller tjänst (

text: Lennartz punkt 8 och

text: Waterschap Zeeuws Vlanderen punkt 32).

text: Det är den beskattningsbara personen som har bevisbördan för att avdragsrätt finns. Frågan om en beskattningsbar person i ett enskilt fall har förvärvat varor och tjänster för att de ska användas i en ekonomisk verksamhet är en bevisfråga som ska bedömas med hänsyn till alla omständigheter i fallet (

text: RÅ 2004 ref. 112

text: , 268/83 Rompelman punkt 24 och

text: Lennartz punkt 21).

text: 3.2.3 Riskkapitalbolag/riskkapitalfond

text: Kammarrätten har prövat frågan om avdragsrätt och fördelning för ett bolag som hade som verksamhet att köpa, äga och sälja andelar i onoterade intressebolag samtidigt som bolaget tillhandahöll konsulttjänster till intressebolagen. Konsulttjänsterna syftade till finansiering av bolaget till dess att aktieförsäljningen skulle ge intäkter samt till förädling av intressebolagen. Bolaget ansåg att de bedrev blandad verksamhet men att ingen fördelning skulle ske eftersom kostnaderna var direkt hänförliga till de skattepliktiga konsulttjänsterna, alternativt att omsättning skulle användas som fördelningsgrund och då det ännu inte fanns någon omsättning i den skattefria verksamheten så kunde ingen fördelning ske. Kammarrätten delade Skatteverkets bedömning att avdragsrätten skulle begränsas. En fördelning skulle göras efter skälig grund och avdragsrätten skulle spegla den del av verksamheten som utmynnar i skattepliktig omsättning. Domstolen godtog Skatteverkets fördelning där kostnaderna för perioden jämförts med den skattepliktiga försäljningen (KRNG 2014-01-23, mål nr 5192—5193-13).

text: Motsvarande bedömning gjordes för ett bolag som hade som huvudsaklig verksamhet att investera kapital i fastigheter genom dotter- och dotterdotterbolag med det primära syftet att under en förutbestämd tidsperiod maximera avkastningen till investerarna. Bolaget hade inte tillhandahållit skattepliktiga tjänster till dotterbolagen. Kammarrätten ansåg att till den del bolagets verksamhet var en investeringsverksamhet så saknades avdragsrätt. Bolaget hade dock rätt till återbetalning av ingående skatt på kostnader som avsåg vidarefakturering till dotterdotterbolag i Baltikum. Fördelningen mellan den ekonomiska och den icke-ekonomiska verksamheten gjordes efter skälig grund. Kammarrätten godtog Skatteverkets uppskattning av den avdragsgilla ingående skatten, där verket bl.a. jämfört storleken på kostnaderna med utgående återbetalningsberättigade transaktioner (KRNS 2014-03-13, mål nr 311—316-13).

text: Kammarrätten har även ansett att ett fondbolag kan göra en fördelning efter skälig grund genom att beakta framtida intäkter vid beräkningen. Bolaget hade i ett investeringsprospekt bedömt värdet på aktierna vid den tidpunkt de beräknade att säljas. Samtidigt uppskattade Skatteverket värdet på den skattepliktiga omsättningen (tjänster till dotterbolagen) för tiden fram till försäljningen. Domstolen ansåg att den avdragsgilla andelen kunde uppskattas till förhållandet mellan den beräknade skattepliktiga omsättningen och den beräknade totala omsättningen (KRNG 2016-07-05, mål nr 3530-15).

text: 4 Bedömning

text: Med holdingbolag avses i detta sammanhang ett bolag som äger andelar eller aktier (i fortsättningen andelar) i andra företag. Det är vanligt att holdingbolaget äger majoriteten av andelarna i dotterbolag och alltså fungerar som ett moderbolag i en koncern.

text: Holdingbolagets huvudsakliga syfte är att ha ett långvarigt intresse i ett eller flera juridiskt oberoende företag. Det fungerar även som en praktisk organisation för att bl.a. fördela vinster inom koncernen. Även om det främsta syftet med ett holdingbolag är att äga andelar i andra företag, finns det inget som hindrar att ett holdingbolag bedriver en egen ekonomisk verksamhet.

text: 4.1 Passiv eller aktiv verksamhet

text: För att kunna bedöma avdragsrätten hos ett holdingbolag måste man först avgöra om bolagets innehav av andelar kan anses utgöra en ekonomisk verksamhet eller inte.

text: Enbart ett förvärv eller innehav av andelar i andra bolag är inte en ekonomisk verksamhet. Ett sådant rent egendomsinnehav anses inte ligga inom mervärdesskattesystemets tillämpningsområde. Ett holdingbolag som bara äger andelar i andra bolag utan att direkt eller indirekt delta i förvaltningen av dessa ska därmed inte betraktas som en beskattningsbar person. Det innebär att innehavet av andelar får anses utgöra en s.k. icke-ekonomisk verksamhet.

text: Det har ingen betydelse för bedömningen om holdingbolaget även bedriver en ekonomisk verksamhet vid sidan av innehavet av andelarna och anses som en beskattningsbar person för denna verksamhet. Holdingbolagets passiva innehav är inte en ekonomisk verksamhet och bolaget agerar inte som en beskattningsbar person i denna del.

text: Ett holdingbolag som däremot deltar i förvaltningen av de bolag som det äger andelar i anses bedriva en ekonomisk verksamhet. Ett holdingbolag anses delta i förvaltningen om det utför skattepliktiga tjänster åt de ägda bolagen och tar betalt för dessa tjänster. Sådana tjänster som kan innebära ett deltagande i förvaltningen är administrativa, finansiella, kommersiella och tekniska tjänster som ett holdingbolag utför mot ersättning till de ägda bolagen.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning är det därmed av avgörande betydelse för avdragsrätten om holdingbolaget kan anses delta i förvaltningen av det ägda företaget eller inte. Det har ingen betydelse om dotterbolaget är helägt eller om ägandet är mindre än 100 % (i fortsättningen används begreppet dotterbolag även när det är frågan om ett minoritetsägande). Det saknar även betydelse om holdingbolaget utför tjänsterna med egna anställda eller om det köper in tjänsterna från andra och tillhandahåller dem i eget namn till dotterbolaget. Enligt Skatteverkets uppfattning krävs det dock att tjänsterna på något sätt innebär att holdingbolaget direkt eller indirekt tar aktiv del i förvaltningen av dotterbolaget. Ett holdingbolag som enbart vidarefakturerar t.ex. annonskostnader i en dagstidning kan inte anses delta i förvaltningen av dotterbolaget på ett sådant sätt att innehavet av andelarna ingår i en ekonomisk verksamhet. Det krävs även att holdingbolaget deltar i förvaltningen av just det bolag som förvärvas. Att enbart delta i förvaltningen av t.ex. ett bolag som ägs av ett dotterbolag innebär inte att andelarna i dotterbolaget ingår i en ekonomisk verksamhet.

text: Ett renodlat holdingbolag som enbart äger andelar i andra bolag utan att direkt eller indirekt delta i förvaltningen av dessa, och ett holdingbolag som deltar i förvaltningen av dotterbolagen men som inte tar betalt för tjänsterna, kommer i fortsättningen att benämnas ett passivt holdingbolag och innehavet av andelar kommer att benämnas en passiv verksamhet .

text: Ett holdingbolag som deltar i förvaltningen av alla bolag som det äger andelar i genom att tillhandahålla skattepliktiga tjänster mot ersättning till dotterbolagen, kommer i fortsättningen att benämnas ett aktivt holdingbolag och innehavet av andelar kommer att benämnas en aktiv verksamhet .

text: Om holdingbolaget inte tillhandahåller skattepliktiga tjänster mot ersättning till alla dotterbolag anses verksamheten delvis som en ekonomisk och delvis som en icke-ekonomisk verksamhet, d.v.s. delvis som en aktiv och delvis som en passiv verksamhet.

text: 4.2 Avdragsrätt

text: 4.2.1 Förutsättningar för avdragsrätt

text: Förutsättningar för avdragsrätt för ingående skatt är bl.a. att en inköpt vara eller tjänst avser en verksamhet som medför skattskyldighet och att inköpet inte omfattas av något avdragsförbud.. Används inte en inköpt vara eller tjänst för en transaktion som medför skattskyldighet finns normalt inte heller avdragsrätt för ingående skatt vid inköpet av varan eller tjänsten.

text: Avdragsrätt kan också finnas vid förvärv som utgör allmänna omkostnader som har ett direkt och omedelbart samband med hela den skattskyldiges verksamhet. Sådana kostnader kännetecknas av att de saknar ett direkt och omedelbart samband med en eller flera utgående transaktioner. I stället utgör de en del av kostnadskomponenterna för den beskattningsbara personens alla produkter.

text: Den som yrkar ett avdrag har bevisbördan för att det finns en avdragsrätt. En bedömning ska göras med hänsyn till alla omständigheter i det enskilda fallet. Vid bedömningen måste man bl.a. avgöra om bolaget är ett passivt eller aktivt holdingbolag och om den ingående skatten ska fördelas.

text: 4.2.2 Avdragsrätt hos ett passivt holdingbolag

text: Ett passivt holdingbolag som bara äger andelar i andra bolag utan att direkt eller indirekt delta i förvaltningen har ingen avdragsrätt för ingående skatt på kostnader som har samband med denna icke-ekonomiska verksamhet. Det gäller kostnader för inköp och kostnader under innehavstiden.

text: Bedömningen av avdragsrätten ska göras vid inköpstillfället. Om ett blivande holdingbolag har kostnader i samband med inköpet av bolagsandelar och avsikten vid inköpstillfället är att enbart passivt inneha andelarna saknar bolaget avdragsrätt för ingående skatt på kostnader som har samband med inköpet. Holdingbolaget har då inte gjort inköpet i egenskap av beskattningsbar person. Det innebär att bolaget inte har avdragsrätt för ingående skatt på kostnader i samband med inköpet av andelarna, även om bolaget vid en senare tidpunkt börjar tillhandahålla skattepliktiga tjänster mot ersättning till dotterbolaget. Från och med denna tidpunkt övergår dock verksamheten till en ekonomisk verksamhet och holdingbolaget blir en beskattningsbar person (ett aktivt holdingbolag).

text: 4.2.3 Avdragsrätt hos ett aktivt holdingbolag

text: Ett aktivt holdingbolag som utför skattepliktiga tjänster mot ersättning till dotterbolagen har i normalfallet rätt till avdrag för ingående skatt på kostnader som har samband med denna verksamhet. Avdragsrätt finns dock inte till den del kostnaderna har samband med en skattefri eller icke-ekonomisk verksamhet. Om den ingående skatten avser kostnader som är gemensamma ska den ingående skatten fördelas.

text: Ett exempel på när den ingående skatten ska fördelas är om holdingbolaget, förutom den skattepliktiga verksamheten, även bedriver en omfattande skattefri utlåningsverksamhet till dotterbolagen, t.ex. genom en internbank/treasuryavdelning. Däremot bör ett enstaka lån till ett dotterbolag som inte kräver någon större arbetsinsats eller aktiva åtgärder inte påverka holdingbolagets avdragsrätt. Räntan från ett sådant lån bör kunna ses som en bitransaktion om fördelning sker med total årsomsättning som fördelningsnyckel alternativt inte tas med i beräkningen om fördelning sker genom en justerad omsättningsmetod (se vidare Skatteverkets ställningstagande ” Avdragsrätt för mervärdesskatt – fördelning efter skälig grund”).

text: Nedan följer olika situationer där det kan vara aktuellt att bedöma avdragsrätten för ett aktivt holdingbolag.

text: Vid inköpet av andelar

text: Ett befintligt eller blivande holdingbolag kan ha kostnader i samband med inköpet av andelar i ett annat företag. Bedömningen av om avdragsrätt finns för ingående skatt på dessa kostnader ska göras vid inköpstillfället. Om holdingbolaget med objektiva omständigheter kan visa en avsikt att delta i förvaltningen av det företag som förvärvats kommer bolaget anses bedriva en skattepliktig ekonomisk verksamhet och därmed anses som en beskattningsbar person. Kostnaderna i samband med inköpet kan inte anses ha ett direkt och omedelbart samband med några utgående transaktioner. Däremot är kostnaderna en del av holdingbolagets allmänna omkostnader.

text: Att en kostnad är en s.k. allmän omkostnad innebär i normalfallet att den har ett direkt och omedelbart samband med hela den beskattningsbara personens verksamhet och att den kommer att utgöra en del av kostnadskomponenterna för den beskattningsbara personens alla produkter. Det innebär att om ett holdingbolag bedriver blandad verksamhet så ska en fördelning ske av den ingående skatten på de allmänna omkostnaderna. Allmänna omkostnader kan dock ha ett samband med en klart avgränsad del av den beskattningsbara personens verksamhet. Om alla transaktioner i denna del av verksamheten är skattepliktiga kan fullt avdrag för ingående skatt ske.

text: Ett holdingbolag som vid inköpstillfället ännu inte bedriver någon ekonomisk verksamhet men kan visa avsikten att vara ett aktivt holdingbolag och att delta i förvaltningen av det företag man köpt andelar i, har avdragsrätt för ingående skatt på kostnader i samband med inköpet av andelarna.

text: Detsamma gäller enligt Skatteverkets uppfattning, om holdingbolaget har en redan pågående ekonomisk eller icke-ekonomisk verksamhet vid inköpstillfället. Den ekonomiska verksamheten kan bestå av att bolaget är ett aktivt holdingbolag genom att det deltar i förvaltningen av sedan tidigare ägda dotterbolag eller har en egen ekonomisk verksamhet. Bedömningen av om avdragsrätt finns för kostnader i samband med inköpet av andelarna ska göras med utgångspunkt i avsikten med den verksamhet som ska bedrivas med anledningen av inköpet, d.v.s. i normalfallet den verksamhet som ska bedrivas gentemot det inköpta bolaget, och inte utifrån eventuell annan verksamhet som holdingbolaget bedriver. Om holdingbolagets avsikt är att tillhandahålla både skattepliktiga och skattefria tjänster till dotterbolaget ska en fördelning av den ingående skatten ske.

text: Skatteverket anser att ovan nämnda bedömning även kan tillämpas på ingående skatt i samband med kostnader för köp som inte genomförts. Det innebär att avsikten med inköpet får bedömas.

text: Under innehavstiden

text: Även under tiden det aktiva holdingbolaget äger andelarna kan kostnader uppstå. Dels direkta kostnader som avser innehavet av ett specifikt dotterbolag och dels kostnader som är gemensamma för hela den verksamhet som holdingbolaget bedriver. Vid en bedömning av avdragsrätten måste man dels beakta typen av kostnad och dels om kostnaden avser verksamhet som medför skattskyldighet. Det är holdingbolaget som ska visa på vilket sätt kostnaderna har samband med skattepliktiga utgående transaktioner.

text: Ett aktivt holdingbolag som tillhandahåller skattepliktiga tjänster mot ersättning till alla sina dotterbolag har rätt till fullt avdrag för ingående skatt på kostnader som har samband med tillhandahållandet av dessa tjänster.

text: Om holdingbolaget har kostnader för varor eller tjänster som varken avser skattepliktiga utgående transaktioner eller som kan anses som allmänna omkostnader saknas avdragsrätt. Det kan exempelvis gälla ett holdingbolag som tar på sig kostnader för varor eller tjänster som används av ett dotterbolag utan att bolaget hanterat detta som en vidareförsäljning.

text: Om holdingbolaget tillhandahåller varor eller tjänster till ett dotterbolag till underpris har bolaget avdragsrätt. Det kan dock bli aktuellt att omvärdera beskattningsunderlaget om dotterbolaget inte har full avdragsrätt (jfr

text: 7 kap. 3 a §

text: ML och

text: HFD 2014 ref. 40

text: 4.2.4 Avdragsrätt hos ett riskkapitalbolag/fondbolag

text: Det finns bolag som specialiserat sig på investeringar i onoterade företag. Dessa bolag gör investeringar utifrån en i förväg bestämd tidshorisont, för att därefter likvideras. Verksamheten möjliggörs ofta av att bolaget i prospekt vänder sig till investerare som vill placera sitt kapital genom att köpa aktier i bolaget. Dessa investerare är vanligtvis privatpersoner och deras mål med aktieägandet är normalt endast att få god avkastning på sin investering. Sådana bolag brukar benämnas riskkapitalfonder, riskkapitalbolag, riskkapitalföretag eller fondbolag (nedan används begreppet riskkapitalbolag). Syftet med verksamheten hos ett sådant bolag är att köpa, förädla och sälja andelar och göra vinst på försäljningen. Förutom verksamheten som består av skattefri försäljning av andelar tillhandahåller riskkapitalbolagen ofta skattepliktiga tjänster mot ersättning till dotterbolagen. Genom dessa tjänster får riskkapitalbolagen anses aktivt delta i förvaltningen av dotterbolagen, även om dessa företag inte kan anses som traditionella holdingbolag. Sådana riskkapitalbolag anses därmed bedriva ekonomisk verksamhet och innehavet av andelarna ingår i den ekonomiska verksamheten.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning bedriver riskkapitalbolag blandad verksamhet vilket innebär att den ingående skatten på kostnader som är gemensamma för hela verksamheten ska fördelas. En fördelning ska ske även om den skattefria verksamheten är i ett uppstartsskede och ännu inte har lett till några omsättningar. Även när ett riskkapitalbolag köper andelar i ett blivande dotterbolag måste en bedömning göras om avdragsrätt finns för kostnader i samband med inköpet av andelarna. Bedömningen ska göras med utgångspunkt i avsikten med den verksamhet som ska bedrivas med anledningen av inköpet. Ett riskkapitalbolags syfte med inköpet är att det ska användas i bolagets hela riskkapitalverksamhet, d.v.s. för förädling och försäljning. Kostnader i samband med inköpet kommer därmed att förbrukas både för skattefria andelsförsäljningar och skattepliktiga tjänster till dotterbolagen. I dessa fall får kostnaderna som har samband med inköpet anses som allmänna omkostnader i hela bolagets verksamhet. Det innebär att även ingående skatt på kostnader i samband med ett riskkapitalbolags inköp av andelar i ett blivande dotterbolag ska fördelas.

text: När det inte går att koppla en kostnad till en viss verksamhetsdel får kostnaden normalt anses avse den totala verksamheten. Om den faktiska användningen av inköpet inte är känd, ska en fördelning i stället ske efter skälig grund. Även en sådan fördelning ska så långt möjligt motsvara resursförbrukningen i verksamheten, d.v.s. göras utifrån ett förvärvs användning. När användningen ska bedömas efter skälig grund kan olika fördelningsnycklar användas. Det är alltid den fördelningsnyckel som mest exakt speglar resursförbrukningen i verksamheten som ska användas. Skatteverket anser att en fördelning med omsättning som fördelningsnyckel inte speglar resursförbrukningen i ett riskkapitalbolag när det finns en verksamhet eller del av verksamhet som befinner sig i ett uppstartsskede och ännu inte gett upphov till omsättningar. Utgångspunkten för att kunna beräkna en skälighetsbedömd användning kan i stället vara att jämföra de kostnader som finns med de utgående transaktioner som gjorts (se exempel 2 i avsnitt 4.3). Detta är enbart en presumtion som kan frångås eller korrigeras beroende på övriga omständigheter. En omständighet som också kan beaktas vid beräkningen av avdraget är om det finns redogörelser för förväntade intäkter i respektive verksamhetsdel, t.ex. i prospektet till investerarna. En annan omständighet som kan påverka fördelningen är om riskkapitalbolaget även tillhandahåller skattefria tjänster till dotterbolagen.

text: 4.2 5 Avdragsrätt hos ett holdingbolag som har både en passiv och en aktiv verksamhet

text: Om ett holdingbolag inte tillhandahåller skattepliktiga tjänster mot ersättning till alla dotterbolag bedriver bolaget både en passiv och en aktiv verksamhet.

text: Ingående skatt på kostnader som i sin helhet avser de passivt ägda bolagen är inte avdragsgill (se avsnitt 4.2.2). Ingående skatt som i sin helhet avser skattepliktiga tjänster till de aktivt ägda bolagen är fullt avdragsgill (se avsnitt 4.2.3).

text: Ingående skatt på kostnader som är gemensamma för all verksamhet som bedrivs i holdingbolaget måste fördelas. En fördelning av den ingående skatten ska göras efter hur stor del av skatten som avser en verksamhet som medför skattskyldighet. Det innebär att en fördelning ska göras efter den faktiska användningen av den vara eller tjänst som köpts. Om den faktiska användningen inte är känd vid inköpstillfället ska användningen bedömas efter skälig grund. Det är alltid den fördelningsnyckel som mest exakt speglar resursförbrukningen i verksamheten som ska användas.

text: Det är ofta svårt att avgöra hur ett inköp används i en passiv icke-ekonomisk verksamhet, eftersom det saknas omsättningar i denna verksamhet. Enligt Skatteverkets uppfattning bör en utgångspunkt för att kunna beräkna en skälighetsbedömd användning vara att jämföra antalet dotterbolag som omfattas av det aktiva ägandet med det totala antalet dotterbolag.

text: En fördelning efter antal dotterbolag bygger på att alla dotterbolag som inte är vilande i en koncern bör förbruka i stort sett lika mycket av holdingbolagets resurser oavsett om holdingbolaget tar betalt av dotterbolagen eller inte.

text: Detta är enbart en presumtion som kan frångås eller korrigeras beroende på övriga omständigheter. En omständighet som kan beaktas är om något dotterbolag är vilande och kanske inte alls eller till mycket liten del förbrukar holdingbolagets resurser eller om något bolag endast har ägts under en kort del av året. Andra omständigheter som kan påverka fördelningen är om holdingbolaget även tillhandahåller skattefria tjänster till dotterbolagen eller om bolaget bedriver en egen ekonomisk verksamhet vid sidan av andelsinnehavet.

text: 4.3 Exempel

text: Fördelning när ett holdingbolag har både en passiv och en aktiv verksamhet

text: En fastighetskoncern består av ett moderbolag, Holding AB, som har tio helägda dotterbolag. Alla dotterbolag bedriver skattefri bostadsuthyrning. Holding AB tillhandahåller kontinuerligt managementtjänster mot ersättning till fyra av dotterbolagen. Bolaget har även ett bestämmande inflytande över övriga dotterbolag och hjälper dem med bl.a. administration. Holding AB tar dock inte betalt för dessa tjänster. I övrigt bedrivs ingen verksamhet i moderbolaget.

text: Holding AB har bl.a. följande kostnader:

text: Faktura 1 avser revisionsarbete för bolagets årsbokslut och uppgår till 250 000 kr, varav mervärdesskatt 50 000 kr.

text: Faktura 2 avser en tvist och uppgår till 100 000 kr, varav mervärdesskatt 20 000 kr. Tvisten gäller en hyresgäst i en fastighet ägd av dotterbolag A. Holding AB har inte vidarefakturerat kostnaden till dotterbolaget.

text: Faktura 3 avser en kostnad för tjänster i samband med inköp av andelar i ett nytt helägt dotterbolag. Holding AB har slutit ett avtal med dotterbolaget som innebär att Holding AB ska tillhandahålla årliga managementtjänster mot ersättning.

text: Kostnaden för faktura 1 går inte att koppla till en viss verksamhetsdel utan får anses avse den totala verksamheten. Den faktiska användningen är inte känd vid inköpstillfället, i stället får användningen bedömas efter skälig grund. Utgångspunkten för att kunna beräkna en skälighetsbedömd användning bör vara att jämföra antalet dotterbolag där bolaget har ett aktivt ägande med totalt antal dotterbolag. I det här fallet bedriver alla dotterbolag en ekonomisk verksamhet och bör förbruka i stort sett lika mycket av holdingbolagets resurser även om holdingbolaget inte tar betalt av alla dotterbolag. Det har inte heller framkommit någon annan fördelningsnyckel som mer exakt kan visa hur revisionsarbetet används i bolagets verksamhet. Det innebär att den avdragsgilla andelen av den ingående skatten kan bestämmas till 20 000 kr (40 % av 50 000 kr, d.v.s. 4/10 x 50 000 kr).

text: Kostnaden för faktura 2 avser ett inköp av en tjänst som direkt används av ett annat bolag i koncernen. Tjänsten har inte tillhandahållits mot ersättning mellan Holding AB och dotterbolag A och Holding AB har inte heller kunnat visa på vilket sätt kostnaden har samband med skattepliktiga utgående transaktioner. Det innebär att avdragsrätt saknas för den ingående skatten i fakturan. Denna bedömning gäller oavsett om holdingbolagets innehav av andelarna i dotterbolag A avser en passiv eller aktiv verksamhet.

text: Kostnaden för faktura 3 avser tjänster i samband med inköp av andelar i ett dotterbolag. Avdragsrätten ska prövas vid inköpstillfället. Holding AB har slutit ett avtal med dotterbolaget som innebär att årliga managementtjänster ska tillhandahållas mot ersättning. Det finns inget som tyder på att detta avtal inte kommer att följas vilket innebär att andelarna i dotterbolaget kommer att ingå i holdingbolagets ekonomiska verksamhet. Bedömningen av om avdragsrätt finns för kostnader i samband med inköpet av andelarna ska även göras med utgångspunkt i avsikten med den verksamhet som ska bedrivas gentemot det inköpta bolaget och inte efter eventuell annan verksamhet som holdingbolaget bedriver. Det innebär att holdingbolaget har full avdragsrätt för ingående skatt på kostnaderna i samband med inköpet av andelarna.

text: Avdragsrätt för ett riskkapitalbolag

text: Riskkapital AB har startat en verksamhet som innebär att bolaget som minoritetsägare ska investera i ägarkapital i lovande företag (intressebolag). Bolaget ska se till att företag med kapitalbrist kan växa med hjälp av det tillförda kapitalet. Riskkapital AB kommer därför att köpa aktier i ett fåtal företag som sedan kommer att säljas inom en femårsperiod. Under tiden aktierna ägs kommer bolaget att tillhandahålla konsulttjänster till företagen. Verksamheten möjliggörs av att bolaget vänder sig till investerare som under femårsperioden vill investera kapital i en bransch med bra tillväxtpotential. Investerarna köper aktier i Riskkapital AB som de innehar tills bolaget efter femårsperioden avvecklas. Enligt bolagets prospekt är målsättningen att investerarna bör kunna förvänta sig en årlig tillväxt på i snitt 10 % av investerat kapital.

text: År 1 har Riskkapital AB kostnader för att genomföra marknadsundersökningar avseende lämplig bransch att investera kapital i och kostnader för redovisning. Inga tjänster har tillhandahållits. Den sammanlagda kostnaden är 750 000 kr varav mervärdesskatt 150 000 kr.

text: År 2 har bolaget administrativa kostnader och kostnader för att köpa aktier i tre företag (sammanlagt 3 500 000 kr varav mervärdesskatt 700 000 kr). Bolaget har även redovisat 80 000 kr i skattepliktig omsättning och 20 000 kr i utgående skatt för de konsulttjänster som tillhandahållits de tre intressebolagen.

text: Enligt Skatteverkets bedömning är bolagets huvudsakliga syfte med riskkapitalverksamheten att under en begränsad tid få en bra tillväxt på det satsade kapitalet, d.v.s. syftet med verksamheten är att värdet på de inköpta aktierna ska öka och att aktieförsäljningen ska ge vinst. Redan när verksamheten startas är således syftet att aktier ska köpas, förädlas under en förutbestämd tid och därefter säljas. Genom att bolaget tillhandahåller konsulttjänster mot betalning till intressebolagen får det anses aktivt delta i förvaltningen av dessa. Riskkapital AB anses därmed bedriva en ekonomisk verksamhet och innehavet av andelarna ingår i den ekonomiska verksamheten.

text: Skatteverket bedömer att Riskkapital AB redan från start bedriver en blandad verksamhet. Den ekonomiska verksamheten består dels av en skattefri del (försäljning av aktier) och dels av en skattepliktig del (tillhandahållande av konsulttjänster). Denna bedömning gäller även då respektive verksamhet är i ett uppstartsskede och ännu inte lett till några omsättningar.

text: Kostnaderna i verksamheten för år 1 och år 2 går inte att koppla till en viss verksamhetsdel utan får anses avse den totala verksamheten. Även de kostnader som har samband med inköpet av aktierna får mot bakgrund av syftet med verksamheten anses vara hänförliga dels till den skattefria och dels till den skattepliktiga verksamheten. Den faktiska användningen av de tjänster som köpts är inte känd vid inköpstillfället, i stället får användningen bedömas efter skälig grund.

text: År 1 saknas omsättningar i båda verksamheterna och år 2 finns omsättningar från enbart den skattepliktiga verksamhetsdelen. En fördelning av gemensamma kostnader efter omsättning som fördelningsnyckel speglar inte resursförbrukningen i bolagets verksamhet, när en del av verksamheten befinner sig i ett uppstartsskede och ännu inte gett upphov till omsättningar. Med hänsyn till bolagets huvudsakliga syfte med verksamheten och de aktuella kostnadernas karaktär anser Skatteverket att en sådan fördelning inte kan anses vara gjord på skälig grund.

text: Utgångspunkten för att kunna beräkna en skälighetsbedömd användning kan i stället vara att jämföra de kostnader som finns med de utgående transaktioner som gjorts. I detta fall har bolaget haft 4 250 000 kr (3 500 000 + 750 000) i kostnader, inkl. mervärdesskatt, och bolaget har tillhandahållit skattepliktiga tjänster till ett värde av 100 000 kr (inkl. mervärdesskatt). Förhållandet mellan kostnaderna och de utgående transaktionerna är 2,35 % (100 000/4 250 000). Endast en liten del av kostnaderna kan således sägas ha använts för beskattade transaktioner. Med beaktande av att det är bolagets huvudsakliga verksamhet att bedriva en skattefri investeringsverksamhet bör en sådan fördelning kunna anses motsvara resursförbrukningen i verksamheten. Den avdragsgilla andelen av den ingående skatten kan därmed bestämmas till 3 525 kr för år 1 (2,35 % av 150 000 kr) och 16 450 kr för år 2 (2,35 % av 700 000 kr). Resterande andel av kostnaderna bör således kunna anses hänförlig till den skattefria delen av bolagets riskkapitalverksamhet. Om bolaget däremot kan visa andra omständigheter eller att en annan fördelningsnyckel mer exakt visar hur kostnaderna används i bolagets verksamhet ska dock denna fördelningsnyckel användas.


text: Jfr

text: Larentia + Minerva och

text: Securenta. Dessa frågor behandlas i Skatteverkets ställningstagande Holdingbolag - avdragsrätt för mervärdesskatt, dnr 202-377677-17/111 .

text: Se Skatteverkets ställningstagande Holdingbolag - avdragsrätt för mervärdesskatt, dnr 202-377677-17/111 .

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 377722-17/111

status: upphävt

title: Avdragsrätt för mervärdesskatt på inköp i samband med försäljning av aktier i dotterbolag

text: Nytt: 2023-10-19

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-10-19, dnr.

text: Nytt: 2023-06-01

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: En försäljning av aktier är en transaktion som antingen inte omfattas av tillämpningsområdet för mervärdesskatt eller är undantagen från skatteplikt. Det innebär att i båda dessa situationer är det frågan om en utgående transaktion som inte ska beskattas. Avdrag för ingående skatt kan inte medges för inköp som har ett direkt och omedelbart samband med själva aktieförsäljningen som inte ska beskattas. Däremot kan avdrag medges om kostnaderna istället har ett direkt och omedelbart samband med den beskattningsbara personens samlade ekonomiska verksamhet, d.v.s. när kostnaderna är allmänna omkostnader.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning är utgångspunkten att kostnader som uppkommer i samband med en försäljning av aktier har ett direkt och omedelbart samband med den obeskattade aktieförsäljningen eftersom förvärven har gjorts i samband med genomförandet av denna transaktion. Om ett företag däremot kan styrka att kostnaderna istället har ett direkt och omedelbart samband med den samlade ekonomiska verksamheten kan avdragsrätt föreligga. Det krävs då att det objektiva syftet med inköpet beaktas. Enbart ett vagt, otydligt eller ett indirekt samband mellan tjänsten och den samlade ekonomiska verksamheten är inte tillräckligt.

text: I mervärdesskattehänseende ska varje bolag i en koncern bedömas för sig, som självständiga beskattningsbara personer. Det förhållandet att ett holdingbolag säljer aktier i ett dotterbolag i syfte att gynna verksamheten i ett annat bolag i koncernen eller att försäljningen indirekt kan leda till att kapital frigörs som kan användas av ett annat bolag i koncernen saknar därför betydelse för avdragsrätten hos holdingbolaget. Kostnader för försäljning av aktierna i ett dotterbolag kan inte heller anses ha ett direkt och omedelbart samband med holdingbolagets deltagande i förvaltningen av andra dotterbolag. Även om en sådan aktieförsäljning görs i syfte att frigöra kapital så innebär det i normalfallet inte att holdingbolagets förvaltning av övriga dotterbolag effektiviseras eller att holdingbolaget kan öka avsättningen av förvaltningstjänsterna till övriga dotterbolag. En kostnad för en aktieförsäljning som görs av ett holdingbolag som inte har någon egen rörelse vid sidan av deltagandet i förvaltningen av dotterbolag får därför normalt anses ha ett direkt och omedelbart samband med försäljningen av aktierna.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning kan avdragsrätt för ingående skatt på kostnader för en aktieförsäljning endast komma ifråga när ett företag har anskaffat tjänster för att göra en omstrukturering i syfte att effektivisera och frigöra kapital till en egen kvarvarande rörelse som ligger vid sidan av aktieinnehavet och deltagandet i förvaltningen av ägda bolag. Det krävs då att företaget kan styrka syftet med objektiva omständigheter. Hur stor del av den ingående skatten som är avdragsgill beror dock på hur stor del av rörelsen som medför skattskyldighet.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet Avdragsrätt för mervärdesskatt på förvärv i samband med försäljning av aktier i en ekonomisk verksamhet, från den 19 januari 2011, dnr

text: 131 780946-10/111

text: , och innebär en ändrad bedömning i fråga om rätten till avdrag för ingående skatt. Ställningstagandet har även utvidgats till att omfatta försäljningar av dotterbolagsaktier som inte görs inom den ekonomiska verksamheten. Frågan om en försäljning av aktier i ett dotterbolag kan likställas med verksamhetsöverlåtelse tas dock inte upp i ställningstagandet. Denna fråga är numera besvarad genom EU-domstolens dom

text: , X BV och Högsta förvaltningsdomstolens dom

text: HFD 2014 ref. 1

text: 2 Frågeställning

text: I detta ställningstagande redogör Skatteverket för sin syn på avdragsrätt för ingående skatt på inköp i samband med försäljning av aktier. Ställningstagandet har tagits fram med anledning av Högsta förvaltningsdomstolens avgörande

text: HFD 2017 ref. 20

text: . Det har även uppkommit frågor hur avgörandet förhåller sig till EU-domstolens domar

text: Larentia + Minerva och

text: Securenta.

text: 131 780946-10/111

text: HFD 2014 ref. 1

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Bestämmelser

text: Med beskattningsbar person avses den som, oavsett på vilken plats, självständigt bedriver en ekonomisk verksamhet, oberoende av dess syfte eller resultat. Med ekonomisk verksamhet avses varje verksamhet som bedrivs av en producent, en handlare eller en tjänsteleverantör, inbegripet gruvdrift och jordbruksverksamhet samt verksamheter inom fria och därmed likställda yrken. Utnyttjande av materiella eller immateriella tillgångar i syfte att fortlöpande vinna intäkter därav ska särskilt betraktas som ekonomisk verksamhet (

text: 4 kap. 1 § mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML). Motsvarande bestämmelser finns i artikel

text: och

text: i rådets direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet.

text: Från skatteplikt undantas sådan omsättning som utgör värdepappershandel eller därmed jämförlig verksamhet. Med värdepappershandel förstås bl.a. omsättning och förmedling av aktier (

text: 3 kap. 9 §

text: ML). Motsvarande bestämmelse finns i artikel 135.1 f i mervärdesskattedirektivet.

text: Den som bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet får göra avdrag för ingående skatt som avser förvärv eller import i verksamheten (

text: 8 kap. 3 §

text: ML). Motsvarande bestämmelse finns i artikel 168 i mervärdesskattedirektivet.

text: I det fall den ingående skatten endast delvis avser förvärv eller import som medför avdragsrätt eller avser förvärv eller import som görs gemensamt för flera verksamheter, av vilka någon inte medför skattskyldighet, eller görs för en verksamhet som endast delvis medför skattskyldighet får avdrag göras endast för skatten på den del av ersättningen eller inköpspriset som hänför sig till den del av förvärvet eller importen som medför avdragsrätt respektive hänför sig till verksamhet som medför skattskyldighet. Om denna del inte kan fastställas får avdragsbeloppet i stället bestämmas genom en uppdelning efter skälig grund (

text: 8 kap. 13 §

text: ML).

text: Av mervärdesskattedirektivet framgår att om varor och tjänster är avsedda både för transaktioner där den ingående skatten är avdragsgill och för transaktioner där den ingående skatten inte är avdragsgill är endast den del av den ingående skatten avdragsgill som avser de förstnämnda transaktionerna. Den avdragsgilla andelen beräknas i normalfallet genom ett bråk med beaktande av skattepliktig omsättning i förhållande till total omsättning. Vid denna beräkning ska bl.a. transaktioner som har karaktär av bitransaktioner till finansiella transaktioner borträknas. Medlemsstaterna får dock tillåta eller ålägga den beskattningsbara personen att i stället göra avdraget på grundval av användningen av alla eller en del av varorna och tjänsterna (artiklarna 173-175 i mervärdesskattedirektivet).

text: Vad som föreskrivs om verksamhet avser både hela verksamheten och en del av verksamheten (

text: 1 kap. 7 §

text: ML).

text: I vissa fall när en verksamhet inte medför skattskyldighet enligt ML finns det i stället en rätt till återbetalning. Det gäller t.ex. när ett inköp eller en import görs för en omsättning som köparen är skattskyldig för, vissa undantagna omsättningar eller en omsättning av varor eller tjänster genom export (10 kap. 9, 11, 11 e -13 §§ ML). Det som sägs i detta ställningstagande om verksamhet som medför skattskyldighet och avdragsrätt avser även de fall då rätt till återbetalning gäller enligt nämnda bestämmelser. Bestämmelser om rätt till avdrag och återbetalning av mervärdesskatt finns i bl.a. artikel 169 i mervärdesskattedirektivet.

text: 3.2 Rättspraxis

text: 3.2.1 Ekonomisk verksamhet

text: Enbart ett förvärv, innehav eller en försäljning av andelar i bolag utgör inte ett utnyttjande av en tillgång avsedd att fortlöpande ge intäkter, eftersom en eventuell utdelning är resultatet av själva ägandet av tillgången. Ett holdingbolag vars enda syfte är att inneha andelar i andra företag utan att direkt eller indirekt delta i förvaltningen av dessa ska därmed inte betraktas som en beskattningsbar person. Ett sådant egendomsinnehav anses inte utgöra en ekonomisk verksamhet i den mening som avses i mervärdesskattedirektivet (se bl.a. de förenade målen

text: Larentia + Minerva punkterna 18-19 och

text: EDM punkt 57).

text: Ett företag vars verksamhet endast avser försäljning av aktier och andra värdepapper ska anses ha begränsat sig till att förvalta en investeringsportfölj i likhet med en privat investerare. En sådan verksamhet faller utanför mervärdesskattedirektivets tillämpningsområde. Det gäller oavsett om verksamheten liknar en sådan som bedrivs av t.ex. en investeringsfond eller en pensionsfond. Det saknar även betydelse att försäljningen av andelar är mycket omfattande eller att rådgivningsfirmor anlitas i samband med en sådan försäljning (

text: Wellcome Trust punkterna 36-37 och

text: EDM punkterna 59-61).

text: Ett holdingbolag som däremot deltar i förvaltningen av de bolag i vilka det har förvärvat andelar bedriver en ekonomisk verksamhet i den utsträckning som detta innebär genomförandet av transaktioner som är skattepliktiga. Sådana transaktioner kan bl.a. vara administrativa tjänster, finansiella tjänster, affärstjänster och tekniska tjänster som holdingbolaget tillhandahåller till sina dotterbolag (de förenade målen

text: , Larentia + Minerva, punkterna 20-21 och där angiven praxis).

text: Ett holdingbolags deltagande i förvaltningen av dotterbolag utan att genomföra skattepliktiga transaktioner mot ersättning utgör inte ekonomisk verksamhet (

text: , MVM, punkt 35).

text: Transaktioner som avser aktier eller andelar i ett bolag omfattas av tillämpningsområdet för mervärdesskatt när de utförs inom ramen för en affärsverksamhet avseende handel med värdepapper, i syfte att direkt eller indirekt delta i förvaltningen av de bolag i vilka andelen förvärvats eller då de utgör en direkt, stadigvarande och nödvändig förlängning av den skattepliktiga verksamheten (

text: , AB SKF, punkt 31).

text: 3.2.2 Avdragsrätt

text: Tolkningen av regeln i

text: 8 kap. 3 §

text: ML ska i första hand ske utifrån EU-regler och den EU-rättsliga praxis som finns på området (jfr

text: SOU 1994:88 s. 232

text: och

text: och

text: RÅ 1999 not. 282

text: Det måste finnas ett samband mellan avdragsrätt och skattskyldighet. I princip krävs det ett direkt och omedelbart samband mellan en viss ingående transaktion och en eller flera utgående transaktioner som medför rätt till avdrag för att en beskattningsbar person ska ha avdragsrätt för ingående skatt. En beskattningsbar person har också avdragsrätt när det saknas ett direkt och omedelbart samband mellan en viss ingående transaktion och en eller flera utgående transaktioner för vilka rätt till avdrag föreligger, när kostnaderna för tjänsterna i fråga utgör en del av den beskattningsbara personens allmänna omkostnader och således utgör en del av de kostnadskomponenter som ingår i priset för de varor eller tjänster som denne tillhandahåller. Sådana kostnader har nämligen ett direkt och omedelbart samband med den beskattningsbara personens samlade ekonomiska verksamhet (

text: AB SKF punkterna 57 och 58 och

text: Iberdrola punkt 29).

text: Avdragsrätt saknas för ingående skatt på kostnader som avser transaktioner som är skattefria eller faller utanför tillämpningsområdet för mervärdesskatt. Det saknar betydelse att det yttersta syftet är ett genomföra en skattepliktig transaktion (

text: Securenta punkterna 28-30 och

text: BLP punkt 28).

text: Om ett holdingbolag har en ekonomisk verksamhet som består av att mot ersättning tillhandahålla skattepliktiga tjänster åt alla sina dotterbolag finns rätt till fullt avdrag för ingående skatt. Det gäller dock inte till den del holdingbolagets utgående transaktioner är undantagna från skatteplikt. Om kostnaderna däremot delvis avser andra dotterbolag, i vilkas förvaltning holdingbolaget inte deltar, är den ingående skatten på kostnaderna endast delvis avdragsgill. Den ingående skatten ska då delas upp mellan den skatt som hör till holdingbolagets ekonomiska verksamhet och den skatt som hör till dess icke-ekonomiska verksamhet (de förenade målen

text: , Larentia + Minerva, punkterna 28-29).

text: Frågan om avdragsrätt ska anses föreligga måste avgöras på grundval av de utgående transaktioner till vilka de ingående transaktionerna hänför sig. En aktieförsäljning som är undantagen från skatteplikt ger inte rätt till avdrag. Denna tolkning gäller bara om det finns ett direkt och omedelbart samband mellan de ingående tjänster som förvärvats och den utgående undantagna aktieförsäljningen. Om något sådant samband däremot inte kan påvisas och kostnaden för de ingående transaktionerna ingår i priset på den skattskyldiges produkter, borde avdrag medges för den ingående skatten på de tjänster som förvärvats. Samtliga omständigheter rörande transaktionerna måste dock beaktas för att få kännedom om sambandet med den beskattningsbara personens samlade ekonomiska verksamhet (

text: , AB SKF punkterna 60, 71 och 73).

text: Ett fastställande av ett direkt och omedelbart samband med den beskattningsbara personens samlade ekonomiska verksamhet ska göras med utgångspunkt i de inköpta tjänsternas objektiva innehåll. Syftet med inköpet måste beaktas eftersom detta syfte är ett kriterium för att bedöma det objektiva innehållet. Endast ett indirekt samband mellan en inköpt tjänst och den samlade ekonomiska verksamheten är inte tillräcklig. Det innebär t.ex. att det saknar betydelse för bedömningen av avdragsrätten om ett företag enligt inhemsk civilrätt är skyldigt att bära en kostnad, istället är det endast det objektiva förhållandet mellan den inköpta tjänsten och den ekonomiska verksamheten som är avgörande (

text: Becker punkterna 29 och 32,

text: Bastová punkt 50 och

text: Iberdrola punkt 31).

text: Omständigheter som kan visa på ett direkt och omedelbart samband mellan ett förvärv av en tjänst och en utgående beskattad transaktion är att tjänsten varit nödvändig för den ekonomiska verksamheten, d.v.s. att det inte varit möjligt för den beskattningsbara personen att kunna utöva sin ekonomiska verksamhet utan denna tjänst samt att kostnaden för tjänsten ingår som en del i priset för den utgående beskattade transaktionen. Det gäller även om en tredje part också gynnas av tjänsten. Till den del tjänsten går utöver vad som är nödvändigt saknas dock rätt till avdrag för ingående skatt på kostnaden för tjänsten (

text: , Iberdrola, punkterna 33-39).

text: Samma skattemässiga behandling ska göras oavsett om aktieavyttringen inte omfattas av tillämpningsområdet för mervärdesskatt eller om avyttringen kvalificeras som en transaktion som är undantagen från skatteplikt (

text: , AB SKF, punkt 68).

text: Allmänna omkostnader som har samband med en klart avgränsad del av den beskattningsbara personens ekonomiska verksamhet i vilken alla transaktioner är skattepliktiga kan ge rätt till fullt avdrag för ingående skatt (

text: , Abbey National, punkterna 37-40).

text: Högsta förvaltningsdomstolen har ansett att avdragsrätt saknas för ingående skatt på kostnader i samband med försäljning av aktier. Målet avsåg ett moderbolag som tillhandahållit skattepliktiga tjänster mot ersättning till dotterbolaget. Domstolen konstaterade att de inköpta tjänsterna var direkt och omedelbart hänförliga till den skattefria försäljningen av aktier (

text: RÅ 2010 ref. 56

text: Därefter har Högsta förvaltningsdomstolen på nytt prövat frågan om avdragsrätt för ingående skatt på konsultkostnader i samband med aktieförsäljningar. Frågan i det senare avgörandet gällde ett moderbolag som bedrev en egen skogsrörelse. Moderbolaget hade inte tillhandahållit skattepliktiga tjänster mot ersättning till de dotterbolag som såldes. Domstolen konstaterade att en aktieavyttring antingen är undantagen från skatteplikt eller inte omfattas av tillämpningsområdet för mervärdesskatt. Det innebär att i båda dessa situationer är det fråga om en utgående transaktion som inte är skattepliktig vilket i sin tur innebär att avdrag för ingående skatt inte kan medges för förvärv som har ett direkt och omedelbart samband med själva aktietransaktionen. Om kostnaderna för ett förvärv däremot utgör en del av den beskattningsbara personens allmänna omkostnader kan avdragsrätt medges. Det gäller om det finns ett direkt och omedelbart samband mellan kostnaden och hela den beskattningsbara personens ekonomiska verksamhet och oavsett om aktieavyttringen omfattas av tillämpningsområdet för mervärdesskatt eller inte. När det gäller sådana kostnader är det av avgörande betydelse för avdragsrätten att dessa ingår i priset på de varor och tjänster som den skattskyldige tillhandahåller inom ramen för sin samlade ekonomiska verksamhet snarare än i priset på de aktier som säljs.

text: Högsta förvaltningsdomstolen konstaterade därefter att bolaget såväl före som efter aktieavyttringarna bedrev en skattepliktig ekonomisk verksamhet vid sidan av aktieinnehavet. Aktieinnehavet hade även medfört att bolaget kunnat öka försäljningen i denna skattepliktiga verksamhet. Aktieförsäljningen hade föranletts av en omstrukturering som syftat till att effektivisera bolagets verksamhet genom att fokusera på den skattepliktiga rörelsen och att frigöra kapital för den kvarvarande skattepliktiga verksamheten. Mot denna bakgrund ansåg domstolen att konsultkostnaderna som i allt väsentligt avsett biträde i juridiska och finansiella frågor samt redovisningsfrågor hade ett direkt och omedelbart samband med bolagets samlade ekonomiska verksamhet, d.v.s. kostnaderna utgjorde allmänna omkostnader. Bolaget hade därför rätt till avdrag för den ingående skatten. Domstolen konstaterade även att kostnaderna för konsulttjänsterna inte kunnat övervältras på köparna av dotterbolagen utan kommit att ingå i priset på bolagets produkter i den skogsförvaltande verksamheten (

text: HFD 2017 ref. 20

text: Det är den beskattningsbara personen som har bevisbördan för att avdragsrätt finns. Frågan om en beskattningsbar person i ett enskilt fall har förvärvat varor och tjänster för att de ska användas i en ekonomisk verksamhet är en bevisfråga som ska bedömas med hänsyn till alla omständigheter i fallet (

text: RÅ 2004 ref. 112

text: , 268/83 Rompelman punkt 24 och

text: Lennartz punkt 21).

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Aktieinnehav och ekonomisk verksamhet

text: Förvärv, innehav och försäljning av aktier utgör i sig inte en ekonomisk verksamhet. Ett sådant rent egendomsinnehav anses inte ligga inom mervärdesskattesystemets tillämpningsområde eftersom det i dessa fall inte är frågan om ett utnyttjande av egendom i syfte att fortlöpande vinna intäkter. Transaktioner som avser försäljning av aktier omfattas därmed som utgångspunkt inte av tillämpningsområdet för mervärdesskatt.

text: Det finns dock situationer när transaktioner som avser försäljning av aktier omfattas av tillämpningsområdet. Det gäller transaktioner som utförs inom ramen för en affärsverksamhet avseende handel med värdepapper. Detsamma gäller transaktioner som avser dotterbolag där företaget direkt eller indirekt deltagit i förvaltningen eller då transaktionen utgör en direkt, stadigvarande och nödvändig förlängning av den skattepliktiga verksamheten. I dessa fall är transaktionen, d.v.s. aktieförsäljningen, undantagen från skatteplikt.

text: 4.2 Kostnader för innehav eller försäljning av aktier

text: Avdragsrätten ska bedömas för varje enskilt förvärv. En aktieförsäljning kan föregås av flera olika kostnader. Det kan bl.a. förekomma kostnader som objektivt sett inte är ett led i aktieförsäljningsprocessen. Det kan vara kostnader för administrativa, juridiska och ekonomiska tjänster som förvärvas av en annan anledning än att genomföra en försäljning av aktier, d.v.s. tjänster som förvärvas oavsett utgången av en eventuell omstrukturering. Till exempel kan det vara frågan om en tjänst som innebär en analys av verksamheten i ett moderbolag för att systematisera och kalkylera olika tänkbara lösningar.

text: Det kan även finnas situationer då en planerad aktieförsäljning inte genomförs. Då har de tjänster som förvärvats i samband med den planerade försäljningen inte något direkt och omedelbart samband med en obeskattad transaktion, eftersom en obeskattad utgående transaktion saknas. Detsamma gäller kostnader som uppkommer långt efter en genomförd försäljning av aktier, t.ex. kostnader i samband med en tvist avseende aktierna.

text: Ovanstående kostnader kan enligt Skatteverkets uppfattning inte anses hänförliga till aktieförsäljningen. Istället är det frågan om kostnader för själva innehavet av aktier i dotterbolag och/eller kostnader för en eventuell rörelse vid sidan av aktieinnehavet. Det innebär att avdragsrätt kan finnas för ingående skatt på dessa kostnader. Hur stor del av den ingående skatten som är avdragsgill beror då på om företaget har en aktiv eller passiv verksamhet i förhållande till dotterbolagen samt om det därutöver finns en skattepliktig eller skattefri rörelse 1

text: 4.3 Förutsättningar för avdragsrätt

text: En förutsättning för avdragsrätt för ingående skatt är bl.a. att en förvärvad vara eller tjänst avser en verksamhet som medför skattskyldighet. Används inte en inköpt vara eller tjänst för en transaktion som medför skattskyldighet finns normalt inte heller avdragsrätt för ingående skatt vid inköpet av varan eller tjänsten.

text: Avdragsrätt finns dock också vid förvärv som utgör allmänna omkostnader som har ett direkt och omedelbart samband med den beskattningsbara personens samlade ekonomiska verksamhet. Sådana kostnader kännetecknas av att de saknar ett direkt och omedelbart samband med en eller flera utgående transaktioner. Istället utgör de en del av de kostnadskomponenter som ingår i priset för de varor eller tjänster som tillhandahålls i den samlade ekonomiska verksamheten.

text: För att avgöra om en inköpt tjänst har ett direkt och omedelbart samband med den samlade ekonomiska verksamheten måste det objektiva syftet med inköpet beaktas. Enbart ett vagt eller otydligt samband mellan en inköpt tjänst och den samlade ekonomiska verksamheten är inte tillräckligt. Detsamma gäller om det endast finns ett indirekt samband eller ett orsakssamband. En indirekt koppling är inte tillräcklig även om det slutliga syftet är att gynna den ekonomiska verksamheten.

text: En försäljning av aktier är en transaktion som antingen inte omfattas av tillämpningsområdet för mervärdesskatt eller är undantagen från skatteplikt. Det innebär att i båda dessa situationer är det fråga om en utgående transaktion som inte ska beskattas. Avdrag kan inte medges för inköp som har ett direkt och omedelbart samband med själva aktieförsäljningen som inte ska beskattas. Däremot kan avdrag medges om kostnaderna istället har ett direkt och omedelbart samband med den beskattningsbara personens samlade ekonomiska verksamhet, d.v.s. när kostnaden är en allmän omkostnad. Det gäller oavsett om aktieförsäljningen omfattas av tillämpningsområdet för mervärdesskatt eller inte.

text: Det är alltså av avgörande betydelse att bedöma om en kostnad i samband med en aktieförsäljning har ett direkt eller omedelbart samband med själva aktietransaktionen eller ett direkt och omedelbart samband med den beskattningsbara personens samlade ekonomiska verksamhet. Vid denna bedömning är det därför viktigt att undersöka alla omständigheter kring aktietransaktionen.

text: Den som yrkar ett avdrag har bevisbördan för att det finns en avdragsrätt. En bedömning ska göras med hänsyn till alla omständigheter i det enskilda fallet.

text: 4.4 Har kostnaderna samband med en obeskattad aktieförsäljning eller med företagets samlade ekonomiska verksamhet?

text: En beskattningsbar person kan ibland inneha aktier vid sidan av den egna rörelsen och/eller delta aktivt i förvaltningen av de bolag som det äger andelar i. Ett sådant företag kan sälja aktierna av olika anledningar. För att kunna bedöma avdragsrätten för ingående skatt på kostnader för sådana förvärv som har gjorts i samband med själva aktieförsäljningen måste det avgöras om kostnaderna har ett direkt och omedelbart samband med den obeskattade aktieförsäljningen eller ett direkt och omedelbart samband med företagets samlade verksamhet.

text: Utgångspunkten vid bedömningen är att kostnaderna har ett direkt och omedelbart samband med den obeskattade aktieförsäljningen eftersom förvärven har anskaffats i samband med genomförandet av denna transaktion.

text: Bedömningen blir dock annorlunda om företaget kan styrka att kostnaderna har ett direkt och omedelbart samband med företagets samlade verksamhet (allmänna omkostnader). Vid denna bedömning måste det objektiva syftet med inköpet beaktas. Enbart ett vagt, otydligt eller ett indirekt samband mellan tjänsterna och den samlade ekonomiska verksamheten är inte tillräckligt.

text: Högsta förvaltningsdomstolen har ansett att en kostnad i samband med en försäljning av dotterbolag får anses ha ett direkt och omedelbart samband med företagets samlade verksamhet om försäljningen föranletts av en omstrukturering av företagets verksamhet för att effektivisera verksamheten genom att fokusera på den kvarvarande rörelsen och frigöra kapital för denna rörelse. I målet konstaterades även att ett av de sålda dotterbolagen hade varit till nytta för företagets rörelse, på så sätt att företaget kunnat öka avsättningen av sina produkter, och att det andra dotterbolaget varit inriktad på den verksamhet som såldes. Det konstaterades även att kostnaderna kommit att ingå i priset på bolagets produkter (

text: HFD 2017 ref. 20

text: Mot bakgrund av Högsta förvaltningsdomstolens dom kan det konstateras att kostnader för en aktieförsäljning som föranletts av en omstrukturering av företagets verksamhet för att effektivisera och frigöra kapital för den kvarvarande rörelsen kan ha ett direkt och omedelbart samband med företagets samlade verksamhet. Det gället under förutsättning att dotterbolaget varit till nytta för denna rörelse.

text: Aktier kan även säljas av holdingbolag som saknar en rörelse vid sidan av deltagandet i förvaltningen av de bolag som det äger andelar i. En sådan aktieförsäljning saknar normalt samband med holdingbolagets förvaltning av övriga dotterbolag. I mervärdesskattehänseende ska varje bolag i en koncern bedömas för sig som självständiga beskattningsbara personer. Det innebär att även om en sådan aktieförsäljning görs i syfte att frigöra kapital så medför det i normalfallet inte att holdingbolagets förvaltning av övriga dotterbolag effektiviseras eller att holdingbolaget kan öka avsättningen av förvaltningstjänsterna till dotterbolagen. Det är de inköpta tjänsternas objektiva innehåll som är avgörande för om en kostnad kan anses hänförlig till den samlade ekonomiska verksamheten eller inte. Det förhållandet att aktieförsäljningen görs i syfte att gynna ett annat bolag i koncernen eller att försäljningen indirekt kan leda till att kapital frigörs som kan användas av ett annat bolag i koncernen saknar därför betydelse för avdragsrätten hos holdingbolaget. Det saknar även betydelse om ett holdingbolag ska använda det frigjorda kapitalet från aktieförsäljningen till att köpa aktier i ett nytt dotterbolag. En sådan indirekt koppling är inte tillräcklig. Sammantaget anser Skatteverket att det i normalfallet inte finns ett direkt och omedelbart samband mellan kostnaderna och ett sådant holdingbolags samlade ekonomiska verksamhet. Istället har kostnaderna ett direkt och omedelbart samband med den obeskattade aktieförsäljningen. Det innebär då att holdingbolag som inte har någon annan verksamhet än att delta i förvaltningen av sina dotterbolag saknar rätt till avdrag för ingående skatt på kostnader för en aktieförsäljning.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning kan ett direkt och omedelbart samband med den samlade ekonomiska verksamheten endast komma ifråga när ett företag anskaffat tjänster för att göra en omstrukturering i syfte att effektivisera och frigöra kapital till en egen kvarvarande rörelse som ligger vid sidan av aktieinnehavet och deltagandet i förvaltningen av ägda bolag. Det innebär att avdragsrätt kan föreligga för den ingående skatten på dessa kostnader. Det gäller dock endast i den mån kostnaderna är hänförliga till en sådan omstrukturering. Det krävs att företaget kan styrka syftet med objektiva omständigheter. En sammantagen bedömning får göras i varje enskilt fall av samtliga omständigheter kring aktieförsäljningen. Hur stor del av den ingående skatten på kostnaderna för försäljningen som är avdragsgill beror på hur stor del av rörelsen som medför skattskyldighet. Någon fördelning av den ingående skatten på dessa kostnader ska inte göras med anledning av den obeskattade aktietransaktionen.

text: Mot bakgrund av Högsta förvaltningsdomstolens dom anser Skatteverket att bedömningen ska göras på samma sätt oavsett om aktieförsäljningen omfattas av tillämpningsområdet för mervärdesskatt eller inte.

text: 4.5 Exempel

text: 1. Holdingbolag med en egen rörelse vid sidan av förvaltningen

text: Sko AB bedriver grossistförsäljning i södra Sverige av egentillverkade skor. Bolaget äger dessutom aktier i två dotterbolag som bedriver detaljhandel av bolagets skor. Sko AB anlitar ett konsultbolag för att utvärdera bolagets verksamhet. Konsultbolaget gör en analys av bolagets verksamhet och kommer med förslag på olika lösningar i syfte att optimera verksamheten. Mot bakgrund av förslagen gör bolaget en omstrukturering och säljer aktierna i dotterbolagen i syfte att utvidga den befintliga grossiströrelsen. Bolaget kan visa att syftet är att effektivisera rörelsen genom att utvidga den egna grossiströrelsen till hela Sverige. Även det kapital som fås genom aktieförsäljningarna ska användas till effektiviseringen. I samband med försäljningen har bolaget dels kostnader för analysen (1 000 000 kr inklusive mervärdesskatt 200 000 kr) och dels kostnader för biträde i juridiska och finansiella frågor (t.ex. avtalsskrivning och värdering av aktierna) i samband med aktieförsäljningen (2 500 000 kr inklusive mervärdesskatt 500 000 kr).

text: Konsulttjänsterna (analysen) har inköpts för ett annat ändamål än för att genomföra en aktieförsäljning. En sådan kostnad är inte en kostnad för själva aktieförsäljningen utan får bedömas på samma sätt som andra kostnader som har samband med aktieinnehavet. Eftersom Sko AB bedriver en fullt ut skattepliktig ekonomisk verksamhet finns rätt till fullt avdrag för den ingående skatten på kostnaden (d.v.s. 200 000 kr). Skulle verksamheten till viss del vara skattefri ska dock en fördelning av den ingående skatten göras. Detsamma gäller om bolaget inte deltar aktivt i förvaltningen av de två dotterbolagen och därmed har en icke-ekonomisk verksamhet vid sidan av rörelsen. Om konsulttjänsten även avsett denna icke-ekonomiska verksamhet ska en fördelning ske vid beräkningen av avdragsgill andel 2 .

text: Bolaget har även anskaffat tjänster i samband med genomförandet av den obeskattade aktieförsäljningen. Utgångspunkten är visserligen att det finns ett direkt och omedelbart samband mellan tjänsterna och den obeskattade transaktionen. Bolaget bedriver dock både innan och efter aktieförsäljningen en skattepliktig grossiströrelse som ligger vid sidan av aktieinnehavet. Bolaget har även visat att aktieförsäljningen föranletts av en omstrukturering av verksamheten för att effektivisera och frigöra kapital för den kvarvarande grossiströrelsen. Dessutom har innehavet av aktierna i de två dotterbolagen varit till nytta för bolagets rörelse genom att dotterbolagen till stor del köpt bolagets produkter.

text: Bolaget har därför visat att det finns ett direkt och omedelbart samband mellan kostnaderna för aktieförsäljningen och den samlade ekonomiska verksamheten, d.v.s. rörelsen. Eftersom rörelsen i sin helhet är skattepliktig finns avdragsrätt för hela den ingående skatten på kostnaderna (500 000 kr). Den obeskattade aktieförsäljningen påverkar inte avdragsrätten för kostnaderna som avser rörelsen. Bedömningen blir densamma oavsett om bolaget deltagit i förvaltningen av dotterbolagen eller inte, d.v.s. oavsett om bolaget haft ett passivt eller aktivt ägande vid sidan av grossiströrelsen.

text: 2. Aktivt holdingbolag utan egen rörelse

text: Holding AB äger aktier i fem dotterbolag och tillhandahåller managementtjänster till dessa. Enligt avtalen med respektive dotterbolag faktureras tjänsterna årligen mot en ersättning som uppgår till 25 000 kr (inklusive mervärdesskatt) per bolag. I övrigt bedrivs ingen verksamhet i holdingbolaget. Dotterbolagen bedriver verksamhet inom fastighetsbranschen. Holding AB säljer aktierna i ett dotterbolag som går med stora underskott. I samband med försäljningen har bolaget kostnader för biträde i juridiska och finansiella frågor (1 000 000 kr inklusive mervärdesskatt). Bolaget har för avsikt att använda försäljningsintäkten till att

text: a) investera i ett nytt dotterbolag eller

text: b) fokusera på verksamheten i de återstående dotterbolagen.

text: Bolaget har anskaffat tjänster i samband med genomförandet av en obeskattad aktieförsäljning och utgångspunkten är därför att det finns ett direkt och omedelbart samband mellan tjänsterna och den obeskattade transaktionen.

text: Bolagets enda verksamhet består av att delta i dotterbolagens förvaltning genom att tillhandahålla managementstjänster till dessa. I övrigt saknar bolaget en egen rörelse. Även om bolagets slutliga syfte är att i framtiden använda kapitalet till ett inköp av aktier i ett nytt dotterbolag som bolaget eventuellt kommer att delta i förvaltningen av så är en sådan indirekt koppling inte tillräcklig. Det saknar även betydelse för holdingbolagets avdragsrätt om aktieförsäljningen istället görs i syfte att frigöra kapital som kan användas av andra bolag i koncernen, eftersom varje bolag i en koncern mervärdesskatterättsligt ska bedömas för sig. Aktieförsäljningen kan inte heller anses innebära att holdingbolagets förvaltning av övriga dotterbolag effektiviseras. Det finns därför inget samband mellan försäljningen och de förvaltningstjänster som bolaget tillhandahåller övriga dotterbolag.

text: Sammantaget får kostnaderna anses ha ett direkt och omedelbart samband med den obeskattade aktieförsäljningen. Det innebär att Holding AB saknar rätt till avdrag för ingående skatt på kostnaderna. Det gäller oavsett om det frigjorda kapitalet ska användas till verksamheten i de återstående dotterbolagen eller till att investera i ett nytt dotterbolag.

text: 3. Holdingbolag med en egen rörelse vid sidan av förvaltningen

text: Cykel AB har en verksamhet som består av cykelförsäljning. Bolaget har även tre dotterbolag som tillverkar cykeldelar. Cykel AB beslutar sig för att sälja aktierna i ett av dotterbolagen. Avsikten är att kapitalet från försäljningen ska delas ut till aktieägarna. I samband med aktieförsäljningen har bolaget kostnader för biträde i juridiska och finansiella frågor (400 000 kr inklusive mervärdesskatt).

text: Bolaget har visserligen både innan och efter aktieförsäljningen en skattepliktig rörelse som ligger vid sidan av aktieinnehavet och deltagandet i förvaltningen av de ägda bolagen. Aktieförsäljningen har dock inte föranletts av en omstrukturering av verksamheten för att effektivisera och frigöra kapital för rörelsen. Sammantaget har bolaget inte kunnat visa att det finns ett direkt och omedelbart samband mellan kostnaden och den samlade ekonomiska verksamheten, d.v.s. den skattepliktiga rörelsen. Istället har kostnaderna ett direkt och omedelbart samband med den obeskattade aktieförsäljningen. Det innebär att Cykel AB saknar rätt till avdrag för ingående skatt på kostnaderna.

text: Bedömningen blir densamma oavsett om bolaget deltagit i förvaltningen av dotterbolagen eller inte, d.v.s. oavsett om bolaget haft ett passivt eller aktivt ägande vid sidan av cykelrörelsen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 381263-18/111

title: Upphävande av ställningstagande ”Allmänt avdrag för trygdeavgifter när syke- och foreldrepenger betalas ut från Norge”

text: Ställningstagandet om allmänt avdrag för trygdeavgifter när syke- och foreldrepenger betalas ut från Norge upphör att gälla (Skatteverket 2011-11-07, dnr

text: 131 719825-11/111

text: Ställningstagandet innebar att allmänt avdrag skulle medges för norska trygdeavgifter när dessa avgifter betalades på syke- och foreldrepenger som beskattades i Sverige.

text: Avdragsrätten för utländska socialförsäkringsavgifter är numera utvidgad efter en lagändring. Genom ändringen slopades det tidigare kravet på att de utländska socialförsäkringsavgifterna skulle vara betalda på grund av utfört arbete (SFS 2012:832). Lagändringen trädde i kraft den 1 januari 2013 och tillämpades första gången vid beskattningen 2014. Ställningstagandet från 2011-11-07 ska därför upphöra att gälla eftersom rätten till avdrag numera är reglerad i lag. Det upphävda ställningstagandet som innebar att avdrag medgavs även före lagändringen ska dock fortsatt tillämpas på ärenden som gäller tid före lagändringen.