text: Skatteverkets ställningstagande ”Det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet – frågor och svar nr 1”, den 22 december 2016, dnr

text: 131 552367-16/111

text: Skatteverkets ställningstagande ”Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid tillhandahållande av tjänst avseende reparation eller underhåll av fastighet”, den 22 december 2016, dnr

text: 131 554071-16/111

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 101266-17/111

title: Frågor och svar (D) - bedömning av om vissa tjänster omfattas av omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn

text: Nytt: 2023-06-01

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: I detta ställningstagande har Skatteverket samlat ett antal tidigare behandlade frågor som gäller bedömningen av om en viss tjänst omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn.

text: Skatteverket har med anledning av det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegrepp som trädde i kraft den 1 januari 2017 sett över tidigare ställningstaganden med frågor och svar om reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn.

text: De svar som Skatteverket tidigare lämnat på frågor om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn har nu, efter viss omarbetning, samlats i ställningstagandena

text: Frågor och svar (A) – allmänna förutsättningar för omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn, den 14 juni 2017, dnr

text: 131 101175-17/111

text: Frågor och svar (B) – omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn vid arbete på och i byggnader, den 14 juni 2017, dnr

text: 131 101180-17/111

text: Frågor och svar (C) – omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn vid arbete och uppförande på mark, den 14 juni 2017, dnr

text: 131 101225-17/111

text: och

text: Frågor och svar (D) – bedömning av om vissa tjänster omfattas av omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn, den 14 juni 2017, dnr

text: 131 101266-17/111

text: Omarbetningen av de tidigare lämnade svaren innebär ingen ändring av hur själva bedömningen ska göras vid prövningen av om ett tillhandahållande omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn. En prövning i det enskilda fallet kan dock innebära en annan tillämpning än tidigare av dessa regler, eftersom tolkningen av vad som utgör fastighet enligt det EU-rättsliga fastighetsbegreppet i vissa fall kan bli en annan. En sammanställning av de ändringar av tidigare lämnade svar som gjorts till följd av översynen finns i det ovan nämnda ställningstagandet ”Frågor och svar (A)”. Där framgår även vilka skrivelser och ställningstaganden som upphävs i och med Frågor och svar A–D. I ställningstagandena ”Det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet”, den 22 december 2016, dnr

text: 131 558080-16/111

text: och ”Det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet – frågor och svar nr 1”, den 22 december 2016, dnr

text: 131 552367-16/111

text: redogör Skatteverket för sin bedömning av hur det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet ska tolkas.

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket har tidigare i ställningstaganden lämnat svar på ett antal frågor om reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn. Den 1 januari 2017 infördes ett nytt fastighetsbegrepp genom en hänvisning till den EU-rättsliga definitionen av fast egendom. Skatteverket har med anledning av de ändrade bestämmelserna sett över tidigare ställningstaganden med frågor och svar om reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn.

text: 131 101175-17/111

text: 131 101180-17/111

text: 131 101225-17/111

text: och

text: 131 101266-17/111

text: 131 558080-16/111

text: 131 552367-16/111

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Den som förvärvar en tjänst som avses i andra stycket är skyldig att betala mervärdesskatten (skattskyldig) om denne är

text: en beskattningsbar person som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, eller

text: en annan beskattningsbar person som tillhandahåller en beskattningsbar person som avses i första strecksatsen sådana tjänster (

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML).

text: De tjänster som ska omfattas av bestämmelsen är

text: 1. sådana tjänster avseende fastighet som kan hänföras till

text: mark- och grundarbeten,

text: bygg- och anläggningsarbeten,

text: bygginstallationer,

text: slutbehandling av byggnader, eller

text: uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare,

text: 2. byggstädning, och

text: 3. uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter som avses i 1 och 2 (

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML).

text: Med fastighet avses följande (punkt a – punkt d)

text: varje bestämd del av jorden, på eller under dess yta, som det är möjligt att äga eller besitta,

text: varje byggnad eller konstruktion som har fästs vid eller i marken, ovan eller under havsnivån, och som varken kan monteras ned eller flyttas med lätthet,

text: varje föremål som har installerats och ingår som en integrerad del av en byggnad eller konstruktion och utan vilken byggnaden eller konstruktionen är ofullständig,

text: varje föremål, utrustning eller maskin som är varaktigt installerad i en byggnad eller konstruktion och som inte kan flyttas utan att byggnaden eller konstruktionen förstörs eller förändras (

text: 1 kap. 11 §

text: ML och artikel 13b i rådets genomförandeförordning

text: (EU) nr 282/2011

text: av den 15 mars 2011 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för direktiv

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt).

text: Av uttalanden i förarbetena framgår att vilka tjänster som ska omfattas av den omvända skattskyldigheten ska avgöras utifrån ett allmänt perspektiv. Standard för svensk näringsgrensindelning 2002, SNI 2002, kan tjäna som vägledning vid bestämmande av om en tjänst ska omfattas av den omvända skattskyldigheten (

text: prop. 2007/08:25, s. 215

text: ). I SNI 2002 finns en uppräkning av aktiviteter som är hänförliga till "byggverksamhet" i avdelning F, huvudgrupp 45.

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Tjänster som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn

text: 4.1.1 Reparation och underhåll av storköksutrustning

text: Fråga: Vårt företag utför reparationer och underhåll av maskiner i storkök. Omfattas våra tjänster av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn?

text: Svar: Skatteverket anser att storköksutrustning som är fast monterad i ett storkök i normalfallet omfattas av det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet .(1)

text: Enligt Skatteverkets uppfattning är tjänster som avser reparation eller underhåll av vad som är fastighet enligt den mervärdesskatterättsliga definitionen sådana tjänster som ska omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn. (2) Omvänd skattskyldighet gäller därför när en sådan tjänst tillhandhålls till en förvärvare som avses i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML.

text: 4.1.2 Borttagning av lösull

text: Fråga: Vårt företag ska utföra betongarbeten i ett utrymme där det ligger isolering i form av lösull. För att möjliggöra vårt arbete har vi anlitat ett företag som ska ta bort lösullen. Detta företag har en stor sug med vilken de går runt i utrymmet och suger upp lösullen som sedan transporteras bort. Isoleringsmaterialet ligger åtkomligt så företaget utför alltså inga ingrepp på fastigheten i övrigt. Vårt företag är ett byggföretag enligt bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn och vår fråga är om omvänd skattskyldighet ska gälla när företaget som tar bort lösullen fakturerar oss för denna tjänst?

text: Svar: Skatteverket anser att det aktuella tillhandahållandet att ta bort lösull innebär att företaget fått i uppdrag att avlägsna en del av en befintlig byggnad och att tjänsten därmed är en rivningstjänst. Tillhandahållandet kan inte anses enbart begränsat till en tjänst i form av insamling och bortforsling av avfall när uppdraget innebär ett ansvar att avlägsna byggmaterialet direkt från själva byggnaden (jämför svaret på fråga 4.2.4. nedan). Rivning av byggnad är byggverksamhet enligt SNI 2002, kod 45110, och kan också ur ett allmänt perspektiv anses vara byggverksamhet. Bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn blir därmed tillämpliga när företaget som utfört borttagningen av lösullen ska fakturera er.

text: 4.1.3 Uthyrning av arbetskraft

text: Fråga: Uthyrning av arbetskraft för utförande av de särskilt angivna bygg- och anläggningstjänsterna omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet. Vad avses med begreppet uthyrning av arbetskraft?

text: Svar: Vid tillämpningen av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt i byggsektorn innebär uthyrning av arbetskraft att en företagare hyr ut personal och kunden svarar för arbetsledning, bestämmer arbetsmetoder och definierar arbetsuppgifterna. Leverantören debiterar per tid och har inget garantiansvar för utfört arbete.

text: 4.1.4 Uthyrning av arbetskraft - arbetsuppgifter

text: Fråga: Ett svenskt bemanningsföretag hyr ut arbetskraft till en mekanisk verkstad för att utföra de olika arbetsuppgifter som förekommer hos företaget, däribland en mindre del sådana tjänster som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML. Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på bemanningsföretagets tillhandahållande till den mekaniska verkstaden? Köparen är en sådan beskattningsbar person som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller tjänster som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn.

text: Svar: Uthyrning av en person, t.ex. en plåtslagare, till en kund under en angiven period får anses vara en enda tjänst som inte ska delas upp. En bedömning får göras utifrån vad som är känt om vilka arbetsuppgifter som en uthyrd person kommer att utföra. Bedömningen måste göras på individnivå. Om den uthyrda personen till övervägande del förväntas utföra sådana tjänster som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML ska, enligt Skatteverkets uppfattning, omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på bemanningsföretagets tillhandahållande till den mekaniska verkstaden. Om däremot den uthyrda personen till övervägande del förväntas utföra tjänster som inte omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet ska bemanningsföretaget debitera mervärdesskatt på sitt tillhandahållande.

text: 4.2 Tjänster som inte omfattas av bestämmelserna om omvänd beskattning inom byggsektorn

text: 4.2.1 Uthyrning av kranar utan förare

text: Fråga: Ett företag hyr ut kranar utan förare. I tillhandahållandet ingår även att montera kranarna på en viss byggarbetsplats samt att demontera dem efter hyresperiodens slut. Blir reglerna om omvänd skattskyldighet tillämpliga på företagets tillhandahållande när köparen är ett företag i byggbranschen?

text: Svar: Nej, uthyrning av byggkran utan förare omfattas inte av bestämmelsen om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Inte heller montering eller demontering av en byggkran som hyrts ut för under byggnationen att användas på en byggarbetsplats är en sådan tjänst som omfattas av reglerna. Detta gäller enligt Skatteverkets uppfattning även om byggkranen tillfälligt fästs i mark eller byggnad på byggarbetsplatsen för att få erforderlig stabilitet.

text: 4.2.2 Leverans av betong

text: Fråga: Ett aktiebolag säljer betong. Betongen transporteras till en gjutplats och läggs ut med olika metoder. Betongen kan levereras från roterbil med ränna eller med band. Rännan eller bandet går att reglera i viss omfattning. En annan metod är att genom pumpning förflytta betongen direkt till den byggnadsform där den ska stelna. För- och efterarbeten (t.ex. vibrering, härdning och annan efterbehandling) ingår inte i bolagets tillhandahållande utan utförs av beställarens anställda. Bolagets ansvar omfattar endast att det är avtalad kvalité på betongen och att leverans sker på avtalad plats och vid rätt tidpunkt. Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på bolagets tillhandahållanden i de fall köparen är en sådan beskattningsbar person som anges i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML?

text: Svar: När reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn aktualiseras måste först prövas om en transaktion innebär att en vara eller en tjänst levereras. Endast om det är en tjänst som tillhandahålls kan det bli aktuellt att tillämpa omvänd skattskyldighet.

text: De beskrivna metoderna att leverera betong är i princip olika sätt att leverera varan till av beställaren angiven plats. Om en säljare åtar sig att transportera varan till en avtalad plats anses transportåtagandet inte vara en särskild prestation som medför att en tjänst tillhandahålls. Transporten ingår som en del i tillhandahållandet av varan och ersättning för sådana bikostnader som fraktkostnader ingår i priset för varan. Avlastning av varan är en del av åtagandet att transportera varan.

text: Oavsett vilken av de i frågan beskrivna metoderna som används anser Skatteverket att tillhandahållandet av betong utgör leverans av vara. Reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn blir därför inte tillämpliga.

text: 4.2.3 Snöröjning m.m.

text: Fråga: Omfattas snöröjning, sandning och liknande tjänster av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn?

text: Svar: Snöröjning, snöplogning, sandning och saltning av vägar, start- och landningsbanor m.m. omfattas av kod 90030 i SNI 2002. Tjänsterna är därför inte byggverksamhet enligt SNI 2002 och framstår inte heller som bygg- eller anläggningstjänster i ett mer allmänt perspektiv. Enligt Skatteverkets uppfattning är dessa tillhandahållanden inte sådana tjänster som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML. Reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn blir därför inte tillämpliga vid tillhandahållande av snöröjning, sandning och liknande tjänster.

text: 4.2.4 Torrsugning

text: Fråga: Ett företag har en lastbil med en torrsug. På lastbilen finns en behållare och ett sugaggregat. Till sugen är kopplad en slang med bred diameter. Sugen används till att suga ut kakel, puts, sten m.m. ur byggnader som renoveras. Som exempel kan nämnas att vid en badrumsrenovering river ett annat företag badrummet och därefter anlitas företaget som har torrsugen för att suga ut och transportera bort det som rivits. Omfattas ett sådant tillhandahållande av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn?

text: Svar: Skatteverket uppfattar förutsättningarna så att tjänsten huvudsakligen avser insamling och bortforsling av avfall (jämför svaret på fråga 4.1.2. ovan). Sådana tjänster omfattas inte av någon av koderna i huvudgrupp 45 i SNI 2002 utan närmast av kod 90021. Skatteverket bedömer att tjänsten inte heller i ett mer allmänt perspektiv kan anses som byggverksamhet. Tjänsten kan enligt Skatteverkets uppfattning inte heller anses avse byggstädning. Reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn blir därför inte tillämpliga på företagets tillhandahållande.

text: 4.2.5 Mätningstekniker

text: Fråga: Vårt byggföretag förvärvar regelmässigt tjänster av mätningstekniker. Vissa av företagen som säljer denna tjänst till oss fakturerar med omvänd skattskyldighet och vissa fakturerar med debiterad mervärdesskatt i fakturan. Vi önskar svar från Skatteverket om dessa tjänster omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Som hjälp vid bedömningen finns följande befattningsbeskrivning:

text: Mätningsteknikern har huvudansvaret för utsättningen på arbetsplatsen med uppgift att bl.a.

text: biträda platschef och produktionsledare medtolkning och granskning av handlingar, arbetsberedningar, kontroll av ursparingar och håltagningar och kostnadsprognoser.

text: medverka i tidiga lägen med synpunkter på bl.a. produkttekniska lösningar, utformning av baslinjer, måttsättning och toleranskrav

text: följa utvecklingen på mätningsteknikerområdet, i särskilda fall avropa mätningsteknikertjänster och se till att samhällskrav uppfylls och att externa intressen beaktas.

text: Svar: Skatteverket anser utifrån befattningsbeskrivningen att de aktuella tjänsterna inte är byggverksamhet enligt SNI 2002. Tjänsterna omfattas istället av avdelning K, huvudgrupp 74, kod 74202, annan teknisk konsultverksamhet i SNI 2002. Tjänsterna är inte heller ur ett allmänt perspektiv byggverksamhet och därmed finns det ingen anledning att frångå den bedömning som har gjorts enligt SNI 2002. Köp av tjänster från mätningstekniker i enlighet med befattningsbeskrivningen är således enligt Skatteverkets uppfattning en tjänst som inte omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn.

text: 4.2.6 Trädgårdsskötsel

text: Fråga: Är trädgårdsskötsel, buskröjning, skötsel av gräs, buskar och träd, gräsklippning och trädbeskärning sådana tjänster som omfattas av reglerna?

text: Svar: Trädgårdsskötsel i parker, privata trädgårdar och liknande, gräsklippning samt beskärning av träd i parker, privata trädgårdar och liknande omfattas av kod 01410 i SNI 2002. Även röjning av sly vid vägar och buskröjning vid vägar omfattas av kod 01410. Dessa tjänster är således inte byggverksamhet enligt SNI 2002 och framstår inte heller som bygg- eller anläggningstjänster i ett mer allmänt perspektiv. Enligt Skatteverkets uppfattning blir reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn inte tillämpliga på sådana tjänster.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 102169-16/111

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Avgränsning av uttrycket byggarbetsplats i skatteförfarandelagen

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Det är den byggverksamhet som ska utföras som avgör byggarbetsplatsens geografiska utbredning. Man måste vid avgränsning av uttrycket byggarbetsplats göra en samlad bedömning av samtliga de omständigheter som föreligger i det enskilda fallet. Skatteverkets möjlighet att överblicka en byggarbetsplats vid kontrollbesök är en viktig faktor. Även tidsmässiga aspekter liksom åtgärdernas art kan ha betydelse.

type: stycke

text: Formerna för slutande av avtal med eventuella entreprenörer är i princip inte av betydelse för att avgränsa vad som utgör en byggarbetsplats. Byggverksamhet som utförs på olika platser ska inte hänföras till samma byggarbetsplats. Med uttrycket olika platser avser Skatteverket här platser som är så åtskilda från varandra geografiskt att verket vid ett kontrollbesök inte kan överblicka om byggverksamhet faktiskt pågår.

text: Det kan finnas förutsättningar för att hänföra byggverksamhet som pågår kontinuerligt inom ett begränsat område till en (1) byggarbetsplats.

text: Byggarbetsplatser i den mening uttrycket har i

text: 39 kap. 2 § första stycket

text: SFL kan överlappa varandra geografiskt.

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket har i ett ställningstagande den 1 juli 2015 ( Vad är byggverksamhet och när föreligger en byggarbetsplats?, dnr: 131 361964 -15/111 ) behandlat frågan om avgränsning av uttrycket byggarbetsplats i

text: 39 kap. 2 § första stycket skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL. Skatteverket har där något berört fall där arbeten utförs enligt ram- och serviceavtal.

text: Skatteverket utvecklar i detta ställningstagande ytterligare sin uppfattning om hur uttrycket ”byggarbetsplats” ska tolkas.

text: 2.1 En eller flera byggarbetsplatser?

text: En frekvent frågetyp är frågor som rör avtal som avser utförande av arbete som kan komma att aktualiseras under en längre tidsperiod (ramavtal, serviceavtal, drift- och underhållsavtal och andra avtal med liknande innehåll). Det handlar alltså om avtal för situationer som än inte inträffat men som kan, eller förväntas, inträffa under avtalsperioden, som ofta sträcker sig över flera år och över ett stort geografiskt område.

text: En annan vanlig typ av fråga avser fall där byggherren erfarenhetsmässigt vet att byggverksamhet pågår mer eller mindre kontinuerligt på olika ställen, exempelvis inom ett avgränsat industriområde eller på en annan större fastighet.

text: I båda de nämnda frågetyperna är problemet om byggverksamhet som pågår eller kan förväntas komma att startas inom ett område anses vara knuten till en byggarbetsplats eller om olika delprojekt ska behandlas som flera projekt och ge upphov till flera byggarbetsplatser. Lagstiftaren har inte närmare beskrivit hur avgränsningen i tid och rum av byggarbetsplatsen ska göras i sådana situationer.

text: 2.2 Flera byggarbetsplatser på samma geografiska område?

text: En byggarbetsplats har alltid en viss geografisk utbredning. Det kan i praktiken uppkomma situationer där flera byggprojekt bedrivs samtidigt inom samma område. Ett exempel på detta kan vara att en byggherres anläggning av en elektrisk ledning samordnas med anläggning av en väg då de båda projekten korsar varandra. En annan situation kan vara att byggherren samtidigt bedriver två projekt, där arbete till någon del utförs på samma område.

text: En fråga i sammanhanget är om flera byggarbetsplatser till någon del kan omfatta samma geografiska område. Frågan är inte uttryckligen reglerad och är inte heller belyst i

text: prop. 2014/15:6

text: , Minskat svartarbete i byggbranschen, nedan kallad propositionen.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Den som är skyldig att tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras på en byggarbetsplats ska anmäla sig för registrering hos Skatteverket innan byggverksamheten på byggarbetsplatsen påbörjas (

text: 7 kap. 2 a § första stycket

text: SFL).

text: Anmälan ska innehålla uppgift om när byggverksamheten ska påbörjas och var den ska bedrivas (

text: 7 kap. 2 a § andra stycket

text: SFL). Platsen för byggarbetsplatsen kan enligt propositionen ”t.ex. anges som en adress om sådan finns, eller genom att ange longitud och latitud för projektets placering” (s. 90).

text: Den som registreras enligt

text: 7 kap. 2 a §

text: SFL ska tilldelas ett identifikationsnummer för byggarbetsplatsen (

text: 2 kap. 2 a § första stycket skatteförfarandeförordningen (2011:1261)

text: , SFF).

text: Om en uppgift som ligger till grund för registreringen ändras, ska den som är registrerad underrätta Skatteverket om ändringen inom två veckor från det att ändringen inträffade (

text: 7 kap. 4 §

text: SFL). Ändringsskyldigheten innebär enligt propositionen ”bl.a. att när byggverksamheten har avslutats … ska byggherren underrätta Skatteverket om det” (s. 90).

text: Byggarbetsplats är en plats där byggverksamhet bedrivs (

text: 39 kap. 2 § första stycket

text: SFL). Begreppet byggverksamhet definieras i nyssnämnda lagrum som näringsverksamhet som avser om-, till- och nybyggnadsarbeten, reparations- och underhållsarbeten, rivning av byggnadsverk samt annan näringsverksamhet som bedrivs som stöd för sådan verksamhet och som inte omfattas av skyldighet att i restaurang-, frisör- eller tvätteriverksamhet föra personalliggare.

text: Byggherren, liksom den som bedriver byggverksamhet, ska hålla personalliggaren tillgänglig för Skatteverket på byggarbetsplatsen (

text: 39 kap. 12 § andra stycket

text: SFL).

text: Skatteverket får genomföra kontrollbesök på byggarbetsplatser, dock inte i lägenhet som är avsedd att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad (

text: 42 kap. 8 § andra stycket

text: SFL).

text: 4 Bedömning

text: 4.1 En eller flera byggarbetsplatser

text: Skatteverket lämnar här sin syn på vilka faktorer som främst ska beaktas vid avgränsningen av vad som är en byggarbetsplats. Verket utvecklar också sin uppfattning om avgränsningen vid ram- och serviceavtal m.m. samt vid kontinuerligt pågående byggverksamhet inom ett område.

text: Grunder för avgränsningen av uttrycket byggarbetsplats

text: En fastighetsägare med exempelvis ett större fastighetsbestånd kan tänkas konstatera att många av fastigheterna är i behov av underhåll och reparationer och att behovet kommer att öka i framtiden. Fastighetsägaren kan tänkas välja

text: att utföra arbetena i egen regi,

text: att anlita olika entreprenörer allt eftersom behov uppkommer eller

text: att utifrån ett ramavtal anlita en eller flera entreprenörer som sedan utför arbetena.

text: Eftersom en anmälan ska göras för varje byggarbetsplats är det i första hand byggherren som i ett konkret fall har att bedöma om det är fråga om en eller flera byggarbetsplatser. Enligt Skatteverkets mening finns det, förutom kontrollaspekter, såväl rumsliga som tidsmässiga perspektiv att ta hänsyn till vid en sådan bedömning. Det kan även finnas skäl att beakta sammanhangen i övrigt. Skatteverket anser att den bedömning som ska göras ska grundas på samma omständigheter i samtliga tre ovan beskrivna situationer; nämligen sådana omständigheter som tar sikte på de faktiska arbeten som utförs och som kan förväntas bli utförda. Formerna för slutande av avtal med eventuella entreprenörer är däremot principiellt inte av någon betydelse för avgränsningen av uttrycket byggarbetsplats.

text: Av propositionen framgår följande: ”Om ett byggnadsprojekt (byggprojekt sägs på s. 42 i stället för byggnadsprojekt) uppges bestå av flera olika projekt ska det ändå i detta sammanhang behandlas som ett och samma projekt om det vid en samlad bedömning framstår som mest sannolikt att så är fallet. De olika projekten ska då bedömas som en byggarbetsplats vid tillämpningen av personalliggarbestämmelserna för byggbranschen.” (s. 42 och s. 91). Skatteverket anser att motsvarande synsätt bör tillämpas också vid bedömning av om inte en uppgiven byggarbetsplats i stället ska anses bestå av flera.

text: Det rumsliga perspektivet betonas i propositionens allmänmotivering genom ett uttalande som avser byggverksamhet i en annan näringsidkares lokaler, där denne samtidigt bedriver sin verksamhet, och där byggarbetsplatsen då sägs utgöras ”av det område i verksamhetslokalen som byggverksamheten bedrivs på” (s. 42).

text: Beträffande det rumsliga perspektivet sägs i propositionen att en ”byggarbetsplats måste ha någon form av geografisk utbredning. En virtuell arbetsplats utgör inte en byggarbetsplats i detta avseende. Den geografiska utbredningen kan dock förskjutas under tiden. För t.ex. ett anläggningsarbete kan detta ske dag för dag. Under ett sådant arbete ska byggarbetsplatsen anses vara densamma men med olika geografisk utbredning vid olika tidpunkter.” (s. 41 och s. 91).

text: Skatteverket uppfattar detta uttalande som att det förhållandet, att en byggarbetsplats utvidgas geografiskt på grund av att ett visst projekt – exempelvis vägbygge, rördragning eller kanalgrävning – fortskrider inte ska anses medföra att nya byggarbetsplatser uppstår. Något stöd för att anse uttalandet omfatta även olika arbeten som kan komma att utföras med utgångspunkt i ramavtal anser verket inte finns. Till skillnad mot vad som normalt torde gälla vid ramavtal finns det beträffande propositionens exempel i förväg definierade byggprojekt där platsen för arbetena i dessa projekt förskjuts geografiskt i takt med att arbetet fortskrider.

text: Förhållandena på byggarbetsplatserna skiftar på många olika sätt. Skatteverket finner det inte möjligt att ange den exakta innebörden av uttrycken ”plats” och ”projekt”. Man måste vid avgränsning av uttrycket byggarbetsplats göra en samlad bedömning av samtliga de omständigheter som föreligger i det enskilda fallet. Skatteverket anser att en faktor av stor betydelse vid den bedömningen är inverkan på Skatteverkets möjligheter att genomföra effektiva kontroller. Verket ska utifrån de uppgifter som lämnats i anmälan avseende en byggarbetsplats och eventuella ändringsuppgifter få en bild av var och när byggverksamheten pågår. Uppgifterna behövs för planering och genomförande av oanmälda kontrollbesök.

text: Åtgärder som avser byggverksamhet kan vidare vara av mycket skiftande slag. Skatteverket drar den slutsatsen av uttalanden i propositionen om projekt och samlad bedömning (s. 42 och s. 91) att en viktig faktor när det gäller att bestämma vad som är att hänföra till en (1) byggarbetsplats är om de olika åtgärderna hänger samman exempelvis i rum och tid samt funktionellt (jfr Exempel 2: ramavtal). Den funktionella aspekten har naturligen mindre betydelse vid exempelvis nybyggnation. Att asfaltering av en gångväg där inte har direkt samband med uppförande av taklaget på det hus som byggs hindrar givetvis inte att båda arbetena ska anses utförda på samma byggarbetsplats.

text: Utformningen av uttrycket byggarbetsplats innebär som Skatteverket ser det att arbeten som utförs på olika platser inte ska hänföras till samma byggarbetsplats. Verket avser här med uttrycket olika platser, platser som är så åtskilda från varandra geografiskt att Skatteverket vid oanmält kontrollbesök inte kan överblicka om byggverksamhet faktiskt pågår. Verket ska ju med ledning av uppgifter i anmälan kunna veta var och när byggverksamhet faktiskt bedrivs.

text: Med hänsyn till att propositionen (s. 41) särskilt säger att byggarbetsplatsen inte ska påverkas av om den geografiska utbredningen förskjuts under tiden blir det i sådana fall inte fråga om olika platser. I sammanhanget finns anledning att notera att uttalandet avser byggprojekt som enligt plan rör sig utefter en angiven sträckning.

text: Det är inte bara större byggnationer eller anläggningsarbeten som i här avsedd mening ska anses utgöra ett byggprojekt. Att exempelvis som isolerad åtgärd ersätta en krossad glasruta med en ny ska i detta sammanhang också ses som ett projekt som kan ge upphov till en byggarbetsplats. Att en sådan byggarbetsplats med hänsyn till kostnaden för arbetena ofta inte behöver anmälas till Skatteverket är en annan sak.

text: Särskilt om ram-, serviceavtal m.m.

text: Ram-, service-, drift- och underhållsavtal m.m. har ofta det gemensamt att det inte är känt vid avtalets ingående när inom avtalstiden olika åtgärder ska vidtas och inte heller närmare vilka. Vid ramavtal styrs detta av avrop från byggherren. Det kan också vara så att den som enligt avtalet ska bedriva byggverksamheten vidtar åtgärder allt eftersom behov uppkommer utan egentliga ”avrop” från byggherren. Angående sistnämnda typ av avtal, se nedan Exempel 2: ramavtal (skadad grind).

text: Utgångspunkten i fråga om avtal av denna karaktär bör, enligt Skatteverket, vara att de i sig inte ger upphov till någon byggarbetsplats. Ett sådant avtal innebär inte att någon faktisk byggverksamhet bedrivs och därmed finns inte någon byggarbetsplats. Anmälan till Skatteverket ska avse den byggarbetsplats som kommer att uppkomma när byggverksamheten faktiskt påbörjas, förutsatt att inte någon undantagsbestämmelse är tillämplig.

text: Skatteverket anser att både vad som konkret överenskommits i ett ramavtal om åtgärder som utgör byggverksamhet och innebörden i de enskilda avrop som sedan följer ska beaktas vid byggherrens bedömning av vad som utgör en byggarbetsplats. Det är alltså inte i sig så att all byggverksamhet som utförs under ett ramavtal bedrivs på en och samma byggarbetsplats. Det är å andra sidan inte heller så att en särskild byggarbetsplats alltid ska anses kopplad till endast den byggverksamhet som utförs enligt det enskilda avropet. Ett avrop styr inte i sig omfattningen av en byggarbetsplats även om innebörden av det har betydelse – en byggherre kan ju göra flera avrop med anknytning till ett område. Byggherren kan också, förutom att göra avrop, ingå avtal (som inte har grund i ramavtal eller liknande) med en eller flera entreprenörer om byggverksamhet som i princip ska utföras inom samma område och under samma tidsrymd. Ett avrop ger inte heller alltid upphov till en ny byggarbetsplats, se nedan Exempel 2: ramavtal och vad som där sägs om hängrännor och stuprör.

text: Det ovan anförda leder till slutsatsen att då byggherren avropar ett arbete med stöd av ett ramavtal eller liknande så är det de åtgärder som ska utföras enligt avropet som avgör byggarbetsplatsens geografiska utbredning. Även tidsmässiga aspekter ska beaktas. Ett avrop kan ge upphov till en eller flera byggarbetsplatser. Den samlade bedömning som en byggherre måste göra kan i något fall leda till att ett avrop har sådant samband med ett redan pågående byggprojekt att någon ny byggarbetsplats inte uppkommer med anledning av avropet (se Exempel 2: ramavtal).

text: Vad som sagts i föregående stycke hindrar inte att förhållandena i enstaka fall kan vara sådana att det är motiverat att hänföra olika åtgärder som har sitt ursprung i ett ram- eller serviceavtal till en (1) byggarbetsplats. Det förutsätter att den geografiska utbredningen är begränsad och att arbeten pågår löpande så att Skatteverkets kontroll oavsett tidpunkt fyller en funktion (se Exempel 3: ramavtal).

text: Man måste vid avgränsning av uttrycket byggarbetsplats göra en samlad bedömning av samtliga de omständigheter som föreligger i det enskilda fallet. Som Skatteverket har anfört är verkets möjlighet att överblicka en byggarbetsplats vid kontrollbesök en viktig faktor.

text: Exempel 1: ramavtal

text: En kommun träffar ett treårigt ramavtal med en entreprenör om byggservicearbeten och mindre entreprenader avseende kommunens skolor. Skolorna ligger utspridda inom kommunen. Kommunen avropar omgående en tillbyggnad av en klassrumslänga på en skola. Kommunen uppskattar kostnaden till 500 000 kr exkl. mervärdesskatt. En vecka efter att entreprenören har satt igång tillbyggnadsarbetena avropar kommunen reparation av ett fönster för cirka 2 000 kr i annan skola. Båda skolorna ligger inom tätorten men på ett avstånd från varandra om cirka en kilometer.

text: De olika arbetenas inbördes geografiska belägenhet och inbördes samband har stor betydelse för om de ska hänföras till samma byggarbetsplats eller inte. Ett ramavtal ger i sig inte upphov till en byggarbetsplats. Varken kommunen som sådan eller kommunens skolor sammantagna kan enligt Skatteverket anses som en (1) byggarbetsplats för de arbeten som utförs med utgångspunkt i ramavtalet. Platserna är åtskilda och Skatteverket skulle sakna möjlighet att överblicka en sådan byggarbetsplats och inte kunna genomföra en effektiv kontroll.

text: Skatteverket ser inte heller något samband mellan tillbyggnaden och fönsterreparationen av betydelse för vad som utgör en byggarbetsplats. Arbetena utgör två olika projekt. Två olika byggarbetsplatser uppkommer. Att sedan, på grund av den ringa kostnaden för fönsterreparationen, någon anmälningsskyldighet för kommunen inte uppkommer för den byggarbetsplatsen är en annan sak.

text: Exempel 2: ramavtal

text: En fastighetsägare ger med stöd av ram- och serviceavtal en entreprenör i uppdrag att byta ut det läckande yttertaket på ett hyreshus. Innan arbetena med yttertaket är avslutade avropar byggherren även montering av nya hängrännor och stuprör på huset.

text: Efter ytterligare tre veckor avropar fastighetsägaren ombyggnadsarbeten i en kontorsbyggnad som ligger utanför det bostadsområde där hyreshuset finns. Vid samma tidpunkt uppmärksammar entreprenören att en grind vid infarten till ett annat bostadsområde har körts ner. Entreprenören reparerar grinden på eget initiativ med stöd i serviceavtalet. Takreparationen på hyreshuset pågår fortfarande när de tillkommande projekten genomförs.

text: Takreparationen ger upphov till en byggarbetsplats. Arbetena med att byta ut hängrännor och stuprör har sådant samband med takreparationen vad avser åtgärdernas art och syfte samt rum och tid, att även dessa arbeten kan hänföras till den redan existerande byggarbetsplatsen. Ombyggnadsarbetena och grindreparationen utförs visserligen samtidigt men saknar geografiskt samband, såväl med varandra som med arbetena på hyreshuset. Ombyggnadsarbetena och grindreparationen ger därför upphov till två nya byggarbetsplatser. Om byggherren ska anmäla dessa eller inte beror på den antagna kostnaden för ett vart av sistnämnda två projekt.

text: Särskilt om kontinuerligt pågående byggverksamhet inom ett industriområde eller annat avgränsat område

text: Det förekommer fall där en byggherre erfarenhetsmässigt vet att byggverksamhet pågår kontinuerligt inom ett avgränsat område. Det kan handla om ett industriområde eller något annat område såsom, exempelvis, en större fastighet.

text: Skatteverket anser att det kan finnas förutsättningar för att hänföra sådan byggverksamhet som pågår kontinuerligt inom ett begränsat område till en (1) byggarbetsplats.

text: Avgränsningen av byggarbetsplatsen ska göras på samma grunder som när det gäller olika åtgärder som utgör byggverksamhet och som utförs med stöd ytterst i ett ram-, serviceavtal eller liknande (jfr avsnitt 4.1.2).

text: Exempel 3: kontinuerligt pågående byggverksamhet inom ett avgränsat område

text: Ett aktiebolag bedriver industriverksamhet och anmäler industriområdet som byggarbetsplats. Bolaget upplyser i registreringsanmälan att byggverksamhet pågår mer eller mindre kontinuerligt inom området. Industriområdet har en yta på cirka 25 000 kvm. På området finns ett antal byggnader.

text: När det kommer till bedömningen av kontinuitet finner Skatteverket uttryck som "mer eller mindre" kontinuerligt för vaga och oprecisa för att kunna läggas till grund för en bedömning av vad som ska gälla i ett enskilt fall. För att det ska vara sannolikt att byggverksamhet kan pågå kontinuerligt ska det aktuella området eller den aktuella fastigheten vara av en viss omfattning. Om byggverksamhet verkligen pågår, eller ska pågå, kontinuerligt tillämpas bestämmelserna om anmälan av byggarbetsplats och om ändring av anmälda uppgifter på samma sätt som gäller för andra anmälningar, dvs. byggarbetsplatsen ska anmälas och om kontinuiteten bryts så föreligger grund för att underrätta Skatteverket om ändringen.

text: Exempel 4: kontinuerligt pågående byggverksamhet inom ett avgränsat område

text: En kommun låter i stor utsträckning utföra byggprojekt genom att anlita utomstående entreprenadföretag. Det handlar främst om fall som avser nyuppförande, reparation och underhåll av byggnader. Sådana byggprojekt pågår enligt kommunen alltid på olika platser inom kommunens gränser.

text: Kommunen som sådan kan enligt Skatteverket inte ses som en (1) byggarbetsplats som kan omfatta olika byggprojekt som saknar samband med varandra både rumsligt och i tid. Skatteverket skulle sakna möjlighet att överblicka en sådan byggarbetsplats och inte kunna genomföra en effektiv kontroll. Bedömningen av till vilken eller vilka arbetsplatser olika arbeten ska hänföras får i takt med att de ska påbörjas göras med utgångspunkt i var och när de utförs och till vilket projekt de hör.

text: Exempel 5: kontinuerligt pågående byggverksamhet inom ett avgränsat område

text: Ett fastighetsbolag har ett betydande innehav av bebyggda fastigheter utspridda på olika platser i en kommun. Bolaget har även viss nybyggnation. Eftersom en tämligen stor del av byggnaderna är av äldre datum är behovet av underhåll och reparation stort. Bolaget hävdar att det område i kommunen som inrymmer fastighetsbeståndet ska ses som en (1) byggarbetsplats.

text: När det gäller att avgöra om de olika arbetena ska hänföras till samma byggarbetsplats eller inte är arbetenas inbördes geografiska belägenhet, art och sammanhang av stor betydelse. Området med fastigheterna kan enligt Skatteverket inte anses utgöra en (1) byggarbetsplats för den byggverksamhet som avses i exemplet. Fastigheterna har inte geografiskt samband, Skatteverket skulle sakna möjlighet att överblicka en sådan byggarbetsplats och skulle inte kunna genomföra en effektiv kontroll.

text: Exempel 6: kontinuerligt pågående byggverksamhet inom ett begränsat område

text: Väghållaren för en större väg har avtalat med en entreprenör om att denne på eget ansvar ska utföra löpande underhåll på vägsträckan mellan A och B. Åtagandet innebär att entreprenören bl.a. ska underhålla ytbeläggning, linjering, skyltar, räcken och utföra mindre reparationer. Mängden och arten av åtgärder som förutses gör att arbetet kan antas pågå kontinuerligt.

text: Skatteverket utgår från att vid kontinuerligt pågående vägunderhåll är – som mest – varje väg en byggarbetsplats. Då underhållsarbetet här ska utföras kontinuerligt på en avgränsad och sammanhängande vägsträcka anser Skatteverket att det ska hänföras till en (1) byggarbetsplats. Redan när målningsarbetena påbörjas kan det antas att kostnaden för underhållsarbetena överstiger 4 prisbasbelopp. Byggarbetsplatsen ska anmälas till Skatteverket innan målningsarbetena påbörjas. Det underhållsarbete som därefter utförs på vägsträckan är hänförligt till denna byggarbetsplats så länge arbetets kontinuitet inte bryts.

text: En annan väghållare ansvarar för en mindre väg som korsar vägsträckan mellan A och B. Väghållarna beslutar i samråd att göra korsningen planfri eftersom den varit olycksdrabbad. En bro ska byggas över den mindre vägen av väghållaren för den större vägen. Sträckningen av den mindre vägen ska ändras något och väghållaren för den mindre vägen låter utföra den ändringen.

text: Brobygget kan enligt Skatteverket inte hänföras till byggarbetsplatsen som avser underhållet av den större vägen utan leder till att en ny byggarbetsplats uppkommer för väghållaren för nämnda väg.

text: Ändringen av den mindre vägens sträckning för att anpassa den till brons placering ger upphov till en byggarbetsplats med väghållaren för den mindre vägen som byggherre. Även om de båda väghållarna skulle anlita samma entreprenör för brobygget och vägomläggningen så anser Skatteverket att det är två olika byggarbetsplatser. Dessa byggarbetsplatser överlappar delvis varandra.

text: 4.2 Flera byggarbetsplatser kan finnas samtidigt på samma geografiska område

text: Bestämmelserna i

text: 7 kap.

text: SFL om registrering av den som är skyldig att tillhandahålla utrustning och i 2 kap. SFF om tilldelning av identifikationsnummer för byggarbetsplatsen medför att det finns en koppling mellan en viss byggarbetsplats och den som är byggherre eller som har tagit över dennes ansvar. Bedömningen av vad som är en (1) byggarbetsplats kan därför inte göras med utgångspunkt bara i att byggverksamhet bedrivs på en viss plats. Hänsyn måste också tas till om flera byggprojekt pågår samtidigt inom området och om möjligen flera byggherrar är inblandade. Detsamma gäller om en byggherre driver flera byggprojekt på åtminstone delvis samma plats.

text: Skatteverket anser att flera byggarbetsplatser i den mening uttrycket har i

text: 39 kap. 2 § första stycket

text: SFL kan överlappa varandra geografiskt. Det innebär att en person som bedriver byggverksamhet vid en viss tidpunkt kan befinna sig på ett område som är beläget inom två byggarbetsplatsers geografiska utbredning.

text: En entreprenör kan i ett givet ögonblick bedriva byggverksamhet på en viss plats i ett visst byggprojekt. Det är på den aktuelle byggherrens byggarbetsplats entreprenören då är verksam. Den byggarbetsplatsens samlade personalliggare, som byggherren enligt

text: 39 kap. 12 § andra stycket

text: SFL ska hålla tillgänglig för Skatteverket, utgörs av de enskilda liggare som förs av personer som bedriver byggverksamhet i just det byggprojektet på just den byggarbetsplatsen med dess unika identifikationsnummer.

text: En entreprenör kan övergå till att utföra arbete i ett annat byggprojekt inom samma område och är då verksam på en annan byggarbetsplats än tidigare. Om entreprenören bedriver byggverksamhet på två byggarbetsplatser, oavsett om det är samma eller olika byggherrar, ska han föra två personalliggare även när arbetena utförs på en för byggarbetsplatserna gemensam plats.

text: Den eller de byggherrar som ska tillhandahålla utrustning är ansvariga för att personalliggare kan föras på varje byggarbetsplats av dem som bedriver byggverksamhet på respektive byggarbetsplats. Om en entreprenör har personal verksam i två byggprojekt ska han också ha möjlighet att föra två personalliggare.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 102503-08/111

title: Inkomstbeskattning vid uthyrning av nyttjanderätt som exempelvis time-share eller leasehold

text: Nytt: 2020-01-23

text: Vid inkomst från uthyrning av nyttjanderätt får avdrag göras med ett schablonbelopp. Beloppet om 4 000 kr som nämns i ställningstagandet har ändrats. Vilket belopp som ska användas framgår av

text: 42 kap. 30 § andra stycket

text: IL för aktuellt år.

text: 1 Sammanfattning

text: 130 591771-04/111

text: och 130 113752-05/11, ansett att time-share och leasehold är sådana tillgångar som ska behandlas enligt

text: 52 kap.

text: IL vid avyttringar.Vid upplåtelse av nyttjanderätt, ska inkomst p.g.a. uthyrning till annan tas upp som intäkt i inkomstslaget kapital. Avdrag medges med 4 000 kr per år samt med den del av avgiften eller liknande som motsvarar hyra för den upplåtna delen av nyttjanderätten.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Är inkomst från uthyrning av nyttjanderätt, som exempelvis time-share eller leasehold, skattepliktig vid den löpande inkomstbeskattningen för en fysisk person? Om så är fallet, medges några avdrag och hur beräknas dessa i sådana fall?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 2 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, framgår att de termer och uttryck som används också omfattar motsvarande utländska företeelser om inte annat anges eller framgår av sammanhanget.

text: 42 kap.

text: IL innehåller bestämmelser om vad som ska tas upp och dras av i inkomstslaget kapital. Av 1 § och dess första stycke framgår att inkomst vid uthyrning av tillgångar tas upp som intäkt. Av samma paragrafs andra stycke framgår att utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster ska dras av som kostnad.Ersättningar från upplåtelse av hyresrätt ska tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Detta följer av

text: 42 kap. 30 §

text: IL. Utgifter för upplåtelse får inte dras av. Istället får avdrag göras med 4 000 kr per år för varje hyreslägenhet. Av

text: 42 kap. 31 §

text: IL följer att avdrag dessutom får göras för den del av upplåtarens hyra som avser den upplåtna delen när en bostad innehas med hyresrätt.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Med nyttjanderätt avses här rättighet som medför rätt att disponera och nyttja en bostad för sitt eller sin familjs boende. Exempel på nyttjanderätter är time-share och leasehold.En nyttjanderätt innebär dock inte ett ägande av fastigheten eller lägenheten där bostaden finns. Innehavaren av en nyttjanderätt är inte heller ägare till en aktie eller en andel i ett bostadsföretag eller motsvarande i annat land. Nyttjanderätten medför enbart en rätt att disponera en bostad under viss tid.Bestämmelserna i IL utgår från svenska förhållanden. Det finns därför inga uttryckliga bestämmelser i IL som anger hur nyttjanderätter som time-share och leasehold ska behandlas i olika avseenden vid inkomstbeskattningen.Skatteverket har i tidigare skrivelser, dnr

text: 130 591771-04/111

text: och

text: 130 113752-05/111

text: 52 kap.

text: IL vid avyttringar.Vid upplåtelse av nyttjanderätt, ska inkomst p.g.a. uthyrning till annan tas upp till beskattning. Det är en inkomst som uppkommer vid uthyrning av en tillgång. Sådan inkomst ska tas upp som intäkt i inkomstslaget kapital, jfr

text: 42 kap. 1 § första stycket

text: IL.Den rättighet som den utländska tillgången medför, dvs. att en bostad får disponeras, motsvarar närmast en hyresrätt även om det finns skillnader. Ersättning från upplåtelse av nyttjanderätt, som exempelvis time-share eller leasehold, ska därför tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital på samma sätt som ersättning från en upplåten hyresrätt. Avdrag medges med 4 000 kr per år samt med den del av avgiften eller liknande som motsvarar hyra för den upplåtna delen av nyttjanderätten.