identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-209889

title: Beräkning av kvarstående negativt räntenetto när avdragsutrymmet inte kan utnyttjas helt eftersom annat företag i intressegemenskapen tillämpar förenklingsregeln

text: 1 Sammanfattning

text: Att ett företag i en intressegemenskap tillämpar förenklingsregeln hindrar inte att ett annat företag i gemenskapen beräknar sitt avdragsutrymme och gör avdrag för negativt räntenetto enligt EBITDA-regeln. Om det företag som tillämpar EBITDA-regeln inte kan dra av sitt negativa räntenetto upp till avdragsutrymmet eftersom intressegemenskapens sammanlagda avdrag för negativa räntenetton är begränsat till 5 miljoner kronor, får skillnaden mellan avdragsutrymmet och faktiskt avdrag för negativt räntenetto inte sparas som kvarstående negativt räntenetto. Kvarstående negativt räntenetto för ett beskattningsår beräknas till det belopp med vilket det negativa räntenettot överstiger avdragsutrymmet.

text: 2 Frågeställning

text: När ett företag i intressegemenskapen tillämpar förenklingsregeln får intressegemenskapens sammanlagda avdrag för negativa räntenetton uppgå till högst 5 miljoner kronor. Alla företag inom intressegemenskapen behöver inte tillämpa förenklingsregeln bara för att ett företag inom gemenskapen gör det. Det enda kravet är att intressegemenskapens sammanlagda avdrag för negativa räntenetton inte överstiger 5 miljoner kronor. Ett annat företag inom intressegemenskapen kan därför tillämpa EBITDA-regeln och har då möjlighet att spara inte avdraget negativt räntenetto som kvarstående negativt räntenetto. Fråga har ställts hur sådant kvarstående negativt räntenetto ska beräknas när det företag som tillämpar EBITDA-regeln inte gjort avdrag för negativt räntenetto upp till det belopp som företagets beräknade avdragsutrymme medger, trots att företagets negativa räntenetto för året överstiger avdragsutrymmet. Detta eftersom företagets möjlighet till avdrag har begränsats pga. att ett annat företag inom intressegemenskapen tillämpar förenklingsregeln.

text: Frågeställningen kan tydliggöras med ett exempel.

text: Ett aktiebolag, MB, har ett dotterbolag, DB. MB har ett negativt räntenetto på 4 miljoner kronor. MB har inget avdragsunderlag varför det tillämpar förenklingsregeln och drar av 4 miljoner kronor. DB har ett negativt räntenetto på 3,5 miljoner kronor. DB har ett avdragsutrymme på 2 miljoner kronor. Eftersom MB väljer att dra av 4 miljoner kronor enligt förenklingsregeln kan DB inte göra avdrag för mer än 1 miljon kronor. DB kan således inte dra av hela sitt negativa räntenetto om 3,5 miljoner kronor. Fråga är hur stor del av DB:s negativa räntenetto som kan sparas och dras av kommande beskattningsår som ett kvarstående negativt räntenetto när MB redan dragit av 4 miljoner kronor enligt förenklingsregeln. Ska DB:s kvarstående negativa räntenetto beräknas till 2,5 miljoner kronor eller till 1,5 miljoner kronor?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Inkomstskattelagen

text: Enligt den s.k. EBITDA-regeln får ett företag bara dra av ett negativt räntenetto med högst 30 procent av avdragsunderlaget (avdragsutrymmet) (

text: 24 kap. 24 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL).

text: Enligt förenklingsregeln får ett företag med ett negativt räntenetto, i stället för att göra avdrag enligt EBITDA-regeln, dra av ett negativt räntenetto upp till fem miljoner kronor. Om företaget ingår i en intressegemenskap, får de sammanlagda avdragen för negativa räntenetton inom intressegemenskapen då inte överstiga fem miljoner kronor (

text: 24 kap. 24 § andra stycket

text: IL).

text: Ett företag som enligt 24 § första stycket inte har kunnat dra av ett tidigare beskattningsårs negativa räntenetto i sin helhet får dra av återstående del (kvarstående negativt räntenetto) högst med ett belopp som motsvarar avdragsutrymmet, minskat med avdrag för negativt räntenetto enligt 24 § (

text: 24 kap. 26 § första stycket

text: IL).

text: 3.2 Förarbeten

text: Av förarbetena

text: prop. 2017/18:245 s. 127

text: framgår bl.a. följande.

text: ”Ett enskilt företag som ingår i en intressegemenskap kan välja att göra avdrag för negativt räntenetto upp till 30 procent av avdragsunderlaget eller enligt förenklingsregeln. Avsikten är således inte att alla företag i intressegemenskapen måste göra avdrag med tillämpning av samma regel. Huvudsaken är att de sammanlagda avdragen för negativt räntenetto i intressegemenskapen inte överstiger beloppsgränsen, om något av företagen ska få tillämpa förenklingsregeln”

text: I författningskommentaren (

text: prop. 2017/18:245 s. 374

text: – 375) till 26 § konstateras bl.a. följande.

text: ”I paragrafen anges i vilken utsträckning ett negativt räntenetto som kvarstår från ett tidigare år ska kunna dras av ett senare beskattningsår. Det är fråga om ett negativt räntenetto som inte har kunnat dras av enligt 24 § första stycket, dvs. som inte ryms inom avdragsutrymmet. Ett sådant räntenetto benämns kvarstående negativt räntenetto.”

text: 4 Bedömning

text: Fråga har ställts hur ett kvarstående negativt räntenetto ska beräknas när ett företag som tillämpar EBITDA-regeln inte gjort avdrag för negativt räntenetto upp till det belopp som företagets beräknade avdragsutrymme medger, trots att företagets negativa räntenetto för året överstiger avdragsutrymmet. Frågeställningen har tydliggjorts med ett exempel där frågan är om det kvarstående negativa räntenettot för beskattningsåret ska beräknas antingen till

text: 2,5 miljoner kronor, vilket motsvarar totalt negativt räntenetto företaget inte har kunnat göra avdrag för aktuellt beskattningsår, eller

text: 1,5 miljoner kronor, vilket motsvarar det belopp företagets negativa räntenetto överstiger företagets beräknade avdragsutrymme för beskattningsåret.

text: Enligt Skatteverket ska kvarstående negativt räntenetto beräknas till det belopp med vilket företagets negativa räntenetto överstiger beräknat avdragsutrymme för beskattningsåret, d.v.s. till 1,5 miljoner kronor i exemplet.

text: Det är enbart avdrag för negativa räntenetton som inte har kunnat dras av enligt EBITDA-regeln (

text: 24 kap. 24 § första stycket

text: IL) som kan utgöra kvarstående negativa räntenetton enligt

text: 24 kap. 26 §

text: IL. Enligt EBITDA-regeln medges avdrag för ett negativt räntenetto upp till högst 30 procent av avdragsunderlaget (avdragsutrymmet), d.v.s. avdrag medges i sin helhet inom det s.k. avdragsutrymmet.

text: Att ett företag i vissa fall, eftersom ett annat företag inom intressegemenskapen tillämpar förenklingsregeln, drar av ett mindre belopp än vad som ryms inom avdragsutrymmet enligt EBITDA-regeln (

text: 24 kap. 24 § första stycket

text: IL) innebär inte att företagets kvarstående negativa räntenetto kan beräknas till ett högre belopp. Att DB i exemplet enbart drar av negativt räntenetto på 1 miljon kronor trots att företaget har ett avdragsutrymme på 2 miljoner kronor beror på en begränsning av intressegemenskapens rätt till avdrag för negativa räntenetton som följer av förenklingsregeln, d.v.s. till följd av 24 § andra stycket.

text: Av förarbetena framgår också att ett kvarstående negativt räntenetto är det belopp som inte ryms inom avdragsutrymmet (

text: prop. 2017/18:245 s. 374

text: – 375). Det innebär att negativt räntenetto som ett företag som tillämpar EBITDA-regeln inte kan dra av till följd av beloppsgränsen i förenklingsregeln inte kan sparas som kvarstående negativt räntenetto.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-210540-2025

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Ställningstagandet ”Artistframträdanden, mervärdesskatt” ska inte längre tillämpas

org: skv

text: Ställningstagandet ”Artistframträdanden, mervärdesskatt”, daterat den 27 januari 2017, dnr

text: 131 44322-17/111

text: , ska inte längre tillämpas.

type: stycke

text: Skatteverket klargör i ställningstagandet verkets syn på om artistframträdanden ska omfattas av undantag från skatteplikt. Det som ställningstagandet ger uttryck för framgår av svensk praxis. Det som framgår av ställningstagandet är sådan information som kan anges direkt på vägledningssidor i Rättslig vägledning. Det finns därför inte längre skäl att ha kvar ställningstagandet.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2106257

title: Näringsbetingade lagerandelar i EU-företag

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: För andelar i företag som hör hemma i en utländsk stat som är medlem i EU har definitionen av näringsbetingad andel utvidgats till följd av moder- och dotterbolagsdirektivet (

text: ). Enligt denna utvidgade definition kan även lagerandelar vara näringsbetingade. Vidare gäller att innehavet ska representera minst tio procent av andelskapitalet, istället för minst tio procent av röstetalet. Skatteverket anser att när andelar i ett företag inom EU är lagertillgångar hos ägarföretaget, så kan de vara näringsbetingade endast när innehavet uppgår till tio procent eller mer av andelskapitalet.

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstagande ”Näringsbetingade lagerandelar i EU-bolag”, 2007-09-18, dnr

text: 131 388919-07/111

text: . Skatteverket ändrar inte sin bedömning, utan ändringarna är huvudsakligen av redaktionell karaktär och en anpassning till aktuell lagtext.

text: 2 Frågeställning

text: Om villkoren i

text: 24 kap.

text: och

text: 33 §§

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, är uppfyllda är ett andelsinnehav näringsbetingat om det motsvarar minst tio procent av andelskapitalet i ett företag hemmahörande i ett annat EU-land. Detta gäller även om andelarna är lagertillgångar (

text: 24 kap. 34 §

text: IL).

text: Frågeställningen gäller om onoterade lagerandelar

text: alltid är näringsbetingade oavsett innehavets storlek

text: är näringsbetingade om röstetalet uppgår till minst tio procent även om innehavet understiger tio procent av andelskapitalet

text: är näringsbetingade enbart när innehavet uppgår till minst tio procent av andelskapitalet.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: För andelar i företag som hör hemma i en utländsk stat som är medlem i EU ska andelen, under förutsättning att villkoren i övrigt i 24 kap. 32 och 33 §§ IL är uppfyllda, anses näringsbetingad också om ägarföretagets andelsinnehav motsvarar minst tio procent av andelskapitalet i företaget och även om andelen är en lagertillgång (

text: 24 kap. 34 § första stycket

text: IL).

text: I

text: prop. 1994/95:52

text: , Beskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG, m.m. föreslogs en anpassning av de svenska skattereglerna till fusionsdirektivet och moder- och dotterbolagsdirektivet. I propositionen utvidgades definitionen av näringsbetingad andel till att omfatta andelar i företag inom EU där kravet i moder- och dotterbolagsdirektivet på att inneha en viss andel av andelskapitalet var uppfyllt, men där innehavet inte uppfyllde de generella reglerna för näringsbetingade andelar. Det framgår att utredningen utformat sitt förslag med utgångspunkt i att de föreslagna reglerna inte skulle gå utöver de krav direktivet ställer (

text: a. prop. s. 25

text: och

text: f.).

text: 4 Bedömning

text: Den svenska lagstiftningen är anpassad till moder- och dotterbolagsdirektivet. Avsikten med utformningen är inte att reglerna ska gå utöver de krav som direktivet ställer. Direktivet ställer krav på att utdelning från företag inom EU ska vara skattefri om innehavet motsvarar tio procent eller mer av andelskapitalet.

text: För andelar som är kapitaltillgångar är onoterade andelar alltid näringsbetingade och övriga är näringsbetingade om innehavet uppgår till tio procent eller mer av röstetalet (24 kap. 32–33 §§ IL). Bestämmelsen i

text: 24 kap. 34 §

text: IL har tillkommit för att uppfylla moder- och dotterbolagsdirektivets krav när det gäller lagerandelar.

text: Skatteverket anser mot bakgrund av syftet med lagstiftningen, de förarbetsuttalanden som finns samt hur lagtexten utformats att lagerandelar är näringsbetingade endast om innehavet uppgår till tio procent eller mer av andelskapitalet. Lagstiftaren hade ursprungligen ingen avsikt att införa generösare regler än vad direktivet kräver. Även om Sverige sedan 2003 har infört lägre krav för skattefri utdelning anser Skatteverket inte att denna lagändring syftat till att införa skattefrihet för utdelning på lagerandelar oavsett storlek på innehav. Det råder således ingen generell skattefrihet för utdelning från lagerandelar i onoterade företag. Det räcker inte heller med att andelen av rösterna överstiger tio procent om kapitalandelen understiger tio procent.

text: 131 388919-07/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2106269

status: upphävt

title: Utländska beskickningar, konsulat och dess personal kan inte få skatt på trafikförsäkringspremie återbetald och försäkringsgivare kan inte avstå från att innehålla sådan skatt

text: Nytt: 2023-07-04

text: Detta ställningstagande har ersatts av Skatteverkets ställningstagande ”Det saknas möjlighet för utländska beskickningar, konsulat och dess personal att få skatt på trafikförsäkringspremie återbetald”, 2023-07-03, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Utländska beskickningar, konsulat och dess personal kan inte få skatt på trafikförsäkringspremie återbetald. Försäkringsgivare kan inte heller avstå från att innehålla sådan skatt.

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstagande ”Kan ambassader få skatt på trafikförsäkringspremie återbetald?”, 2007-10-09, dnr 131 615352–07/111 . Skatteverket ändrar inte sin bedömning, utan ändringarna är huvudsakligen av redaktionell karaktär och en anpassning till aktuell lagtext.

text: 2 Frågeställning

text: Ska utländska beskickningar, konsulat och dess personal betala skatt på trafikförsäkringspremie? Ska de ansöka om återbetalning av skatten hos svenska staten eller ska försäkringsgivare avstå från att innehålla sådan skatt?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Skatt ska betalas på premie för trafikförsäkring (1 § lagen [2007:460] om skatt på trafikförsäkringspremie m.m.). Försäkringsgivare som meddelar trafikförsäkring är skattskyldig för skatten (3 §). Regeringen utgår ifrån att försäkringsgivarna för över skattekostnaden direkt på försäkringstagarna (

text: prop. 2006/07:96 s. 43

text: ). Det finns inga bestämmelser i denna lag om återbetalning av skatten till beskickningar m.fl.

text: Av

text: 1 § förordningen (1994:224)

text: om återbetalning av mervärdesskatt och vissa punktskatter till hjälporganisationer, utländska beskickningar m.fl. framgår att den gäller vid återbetalning av skatt enligt

text: 31 d § lagen (1994:1563)

text: om tobaksskatt

text: 31 d § lagen (1994:1564)

text: om alkoholskatt

text: 9 kap. 1 § lagen (1994:1776)

text: om skatt på energi

text: 10 kap.

text: 8 §§

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: 64 kap. 6 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL

text: 15 § lagen (2018:696)

text: Den som enligt lagen (

text: ) om immunitet och privilegier i vissa fall och lagen (

text: ) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen eller direkt tillämpliga EU-bestämmelser har rätt att förvärva varor eller tjänster utan mervärdesskatt eller punktskatt, får enligt

text: 64 kap. 6 §

text: SFL utöva den rätten genom en ansökan om återbetalning av skatten. Detta gäller dock inte om någon av följande bestämmelser om återbetalning av skatt är tillämplig på förvärvet:

text: 10 kap.

text: 8 §§

text: mervärdesskattelagen

text: 31 d § lagen om tobaksskatt.

text: 31 d § lagen om alkoholskatt.

text: 9 kap. 1 § lagen om skatt på energi.

text: 15 § lagen om skatt på vissa nikotinhaltiga produkter.

text: En främmande stats beskickning, dess beskickningsmedlemmar inklusive deras familjer och betjäning samt diplomatiska kurirer åtnjuter immunitet och privilegier enligt den i Wien den 18 april 1961 avslutade konventionen om diplomatiska förbindelser, 1961 års Wienkonvention (2 § lagen om immunitet och privilegier i vissa fall och

text: SÖ 1967:1

text: ). Bestämmelser om skattebefrielse för dessa finns i artiklarna 23 och 34 i 1961 års Wienkonvention.

text: Den sändande staten och beskickningschefen är, vad gäller beskickningslokalerna, befriade från alla statliga, regionala och kommunala skatter och avgifter. Undantag görs dock för ersättning för lämnade tjänster och när skatten eller avgiften enligt mottagarstatens lag ska betalas av den som ingår avtal med den sändande staten eller beskickningschefen (artikel 23 punkt 1 och 2 i 1961 års Wienkonvention).

text: Diplomatiska företrädare är befriade från alla statliga, regionala eller kommunala skatter och pålagor, vare sig de avser person eller egendom. Detta gäller med undantag för sådana indirekta skatter, som vanligen inräknas i varornas eller tjänsternas pris (artikel 34 i 1961 års Wienkonvention).

text: Främmande stats konsulat, konsulatsmedlemmar, deras familjer och betjäning samt konsulära kurirer åtnjuter immunitet och privilegier enligt den i Wien den 24 april 1963 avslutade konventionen om konsulära förbindelser, 1963 års Wienkonvention (3 § lagen om immunitet och privilegier och

text: SÖ 1974:10

text: Avseende konsulat finns motsvarigheten till artiklarna 23 och 34 i 1961 års Wienkonventionen i artiklarna 32 och 49 i 1963 års Wienkonvention.

text: 4 Bedömning

text: Diplomater och konsulatsmedlemmar är skattebefriade från alla statliga skatter och pålagor med vissa undantag enligt 1961 och 1963 års Wienkonventioner. Ett sådant undantag är indirekta skatter som är inräknade i varornas eller tjänsternas pris. Försäkringsgivaren är skattskyldig för skatten på trafikförsäkringspremie, men denna förs över på försäkringstagarna. Skatten är därför en sådan indirekt skatt, som är inräknad i trafikförsäkringspremien, för vilken skattebefrielse inte medges.

text: Det finns därför ingen möjlighet för varken utländska beskickningar, konsulat eller dess personal att få skatt på trafikförsäkringspremie återbetald. Försäkringsgivare kan inte heller avstå från att innehålla sådan skatt.

text: 131 615352-07/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2106285

title: Sjukpenning på grund av näringsverksamhet som betalas till en begränsat skattskyldig person utan fast driftställe i Sverige ska inte beskattas här

text: 1 Sammanfattning

text: Sjukpenning på grund av inkomst av näringsverksamhet som betalas till en begränsat skattskyldig enskild näringsidkare utan fast driftställe i Sverige är inte en skattepliktig inkomst i Sverige.

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstagande ”Beskattning av sjukpenning på grund av näringsverksamhet som betalas ut till begränsat skattskyldig person”, 2008-12-17, dnr

text: 131 774565-08/111

text: . Skatteverket ändrar inte sin bedömning, utan ändringarna är huvudsakligen av redaktionell karaktär och en anpassning till aktuell lagtext.

text: 2 Frågeställning

text: En begränsat skattskyldig person bedriver näringsverksamhet utan att ha fast driftställe i Sverige. Personen är socialförsäkrad i Sverige och Försäkringskassan har betalat ut sjukpenning som grundar sig på näringsverksamheten. Kan sjukpenningen beskattas i Sverige?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: En begränsat skattskyldig person är skattskyldig i inkomstslaget näringsverksamhet för inkomst från fast driftställe i Sverige (

text: 3 kap. 18 § inkomstskattelagen

text: [1999:1229], IL). Sjukpenning enligt

text: socialförsäkringsbalken

text: ska tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet om den grundar sig på förvärvsinkomst på grund av näringsverksamhet (

text: 15 kap. 8 §

text: IL). Sjukpenning är en sådan annan ersättning enligt

text: socialförsäkringsbalken

text: som är skattepliktig enligt

text: 5 § första stycket 4 lagen (1991:586)

text: om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, SINK.

text: Förarbetena till SINK finns i

text: prop. 1990/91:107

text: , Beskattning av inkomst av tjänst från Sverige m.m. Bestämmelsen i

text: 5 § första stycket 4

text: SINK fanns tidigare i

text: 53 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370)

text: , KL. I författningskommentaren till

text: 53 § 1 mom.

text: KL står följande (

text: prop. 1990/91:107 s. 35

text: Uppräkningen av de inkomster hänförliga till inkomst av tjänst för vilka skattskyldighet föreligger i Sverige för dem som är inskränkt skattskyldiga har flyttats från KL till 5 § lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Därmed upphör skattskyldigheten enligt KL samtidigt som inkomsterna blir skattepliktiga enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta.

text: 4 Bedömning

text: En obegränsat skattskyldig enskild näringsidkare redovisar sjukpenning i sin näringsverksamhet (

text: 15 kap. 8 §

text: IL).

text: En begränsat skattskyldig person som bedriver näringsverksamhet från fast driftställe i Sverige är skattskyldig för sådan inkomst (

text: 3 kap. 18 §

text: IL). Inkomsten från det fasta driftstället beräknas enligt samma regler i IL som för en obegränsat skattskyldig näringsidkare. Det innebär att den begränsat skattskyldige näringsidkaren med fast driftställe i Sverige också redovisar sjukpenningen i sin näringsverksamhet.

text: En begränsat skattskyldig person som bedriver näringsverksamhet utan fast driftställe här beskattas inte för inkomst av näringsverksamheten. Utbetald sjukpenning kan därför inte beskattas i näringsverksamheten och sjukpenning finns inte heller särskilt uppräknad i

text: 3 kap. 18 §

text: IL som en skattepliktig inkomst för begränsat skattskyldiga fysiska personer. Skatteverket anser därför att sjukpenningen inte kan beskattas i Sverige enligt IL.

text: Frågan är om sjukpenningen kan beskattas enligt SINK. I förarbetena till SINK anges på ett flertal ställen att lagen avser beskattning av tjänsteinkomster. Ingenstans nämns att lagen även är tänkt att omfatta inkomst av näringsverksamhet. Sjukpenning var en av de inkomster som flyttades från

text: 53 § 1 mom.

text: KL till

text: 5 §

text: SINK. En jämförelse kan göras med återfört avdrag för egenavgifter där återföring hänförlig till inkomst av tjänst flyttades till

text: 5 §

text: SINK medan bestämmelser om återföring hänförlig till näringsverksamhet stod kvar i

text: 53 § 1 mom.

text: KL (numera

text: 3 kap. 18 § första stycket 5

text: IL). Skatteverket anser därför att sjukpenning på grund av näringsverksamhet inte kan beskattas enligt SINK.

text: Sammanfattningsvis anser Skatteverket att sjukpenning på grund av inkomst av näringsverksamhet som betalas till en begränsat skattskyldig enskild näringsidkare utan fast driftställe i Sverige inte ska beskattas här.

text: 131 774565-08/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2109011

title: Ställningstagandet ”Tjänst på vara i tullager eller skatteupplag, mervärdesskatt” ska inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet om tjänst på vara i tullager eller skatteupplag, daterat den 14 februari 2014, dnr

text: 131 770374-13/111

text: , ska inte längre tillämpas.

text: Ställningstagandet har tagits fram för att klargöra vad den ändring av

text: 9 c kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: som genomfördes den 1 januari 2014 innebar. Det som ställningstagandet ger uttryck för framgår direkt av

text: mervärdesskattelagen

text: och praxis. I övrigt innehåller ställningstagandet endast exempel. Detta kan ses som sådan information som endast är ett förtydligande. Informationen kan därför framgå direkt av Rättslig vägledning. Det finns därför inte längre skäl att ha kvar ställningstagandet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-211267-2025

title: Sjuk- eller tandvård som tillhandahålls i ett läkarhus lokaler, mervärdesskatt

text: 1 Sammanfattning

text: När sjukvård utförs av läkarbolag i ett läkarhus lokaler måste en bedömning göras av om det är läkarhuset eller de enskilda läkarbolagen som för egen räkning och under eget ansvar tillhandahåller vården till patienten och som därmed är patientens motpart. Det är därför nödvändigt att i ett första steg bedöma om det är läkarhuset som tillhandahåller tjänster mot ersättning till läkarbolaget eller om det i stället är läkarbolaget som tillhandahåller tjänster mot ersättning till läkarhuset.

text: En bedömning ska i första hand göras utifrån avtalet mellan läkarhuset och läkarbolaget.

text: Om det av avtalet framgår att läkarbolaget ska tillhandahålla tjänster mot ersättning genom att ställa medicinsk personal till läkarhusets förfogande så kan det vara frågan om personaluthyrning som omfattas av skatteplikt. Det är i sådant fall läkarhuset som får anses driva vårdmottagningen och som därmed tillhandahåller sjukvårdstjänster direkt till patienterna.

text: Är det i stället läkarhuset som enligt avtalet tillhandahåller tjänster mot ersättning till läkarbolaget måste en bedömning göras av vad dessa tjänster består i och om det är fråga om ett enda tillhandahållande eller flera olika tillhandahållanden. I sådant fall är det respektive läkarbolag som får anses driva vårdmottagningen och som därmed tillhandahåller sjukvårdstjänster direkt till patienterna.

text: Om skriftligt avtal saknas mellan parterna, om avtalet har en oklar innebörd eller om verksamheten bedrivs på ett sätt som skiljer sig från avtalet måste en bedömning göras utifrån andra omständigheter. En bedömning ska göras av om det är läkarhuset eller läkarbolaget som tillhandahåller vården till patienten. Det innebär att vården ska tillhandahållas från en egen organisatorisk struktur och inte vara inordnad i den andra avtalspartens organisation.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet med samma namn daterat den 9 december 2021, dnr

text: . Ställningstagandet har anpassats efter ML som trädde i kraft den 1 juli 2023 men innebär ingen ändring i sak.

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket ger i detta ställningstagande sin syn på vilka omständigheter som är av betydelse vid bedömning av vem som tillhandahåller sjukvården direkt till patienterna när en läkare eller ett läkarbolag ingår avtal om att bedriva sjukvård vid ett så kallat läkarhus.

text: Med sjukvård och läkare avses i detta ställningstagande även tandvård och tandläkare.

text: Med läkarbolag avses läkare eller tandläkare som bedriver sin verksamhet i bolagsform. För att undvika upprepningar används dock begreppet ”läkarbolag” även för enskilda läkare eller tandläkare som agerar i egenskap av beskattningsbara personer.

text: Med läkarhus avses i detta ställningstagande ett företag som har ingått avtal med olika läkarbolag för att med gemensamma resurser bedriva sjukvård i läkarhusets lokaler.

text: De frågor som behandlas i ställningstagandet har uppkommit med anledning av

text: HFD 2021 ref. 29

text: . Högsta förvaltningsdomstolen ansåg att det var det enskilda läkarbolaget som tillhandahöll sjukvårdstjänster till patienterna och inte läkarhuset som sådant.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Mervärdesskattelagen

text: och mervärdesskattedirektivet

text: Från skatteplikt undantas tillhandahållanden av sjukvård eller tandvård (

text: 10 kap. 6 § mervärdesskattelagen

text: [2023:200], ML).

text: Med sjukvård avses åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda eller behandla sjukdomar, kroppsfel och skador samt mödra- och förlossningsvård om åtgärderna vidtas vid sjukhus eller någon annan motsvarande inrättning eller om åtgärderna annars vidtas av någon med särskild legitimation att utöva yrke inom sjukvården (

text: 10 kap. 7 § första stycket

text: ML).

text: Med tandvård avses åtgärder för att förebygga, utreda eller behandla sjukdomar, kroppsfel och skador i munhålan (

text: 10 kap. 8 §

text: ML).

text: Medlemsstaterna ska undanta sjukhusvård och sjukvård samt transaktioner nära knutna till dessa, som utförs av offentligrättsliga organ eller under jämförbara sociala betingelser av sjukhus och andra i vederbörlig ordning erkända inrättningar av liknande art (

text: artikel 132.1 b i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Medlemsstaterna ska undanta sjukvårdande behandling som ges av medicinska eller paramedicinska yrkesutövare såsom dessa definieras i medlemsstaten i fråga (artikel 132.1 c i mervärdesskattedirektivet).

text: 3.2 Rättsfall

text: Ett bemanningsföretag hyrde ut vårdpersonal till olika vårdinrättningar. Vårdpersonalen ingick i vårdinrättningarnas organisation. De utförde vårdtjänsterna på uppdrag av inrättningarna och var därmed bundna av inrättningarnas instruktioner. Vårdinrättningarna hade också tillsynsansvar för den inhyrda personalens arbete (

text: , ”go fair” Zeitarbeit, punkt 11).

text: De för bedömningen relevanta tjänsterna är inte de tjänster som bemanningsföretagets anställda tillhandahåller de personer som är i behov av vård och omsorg, utan de tjänster som tillhandahålls av bemanningsföretaget, det vill säga uthyrning av personal (

text: , ”go fair” Zeitarbeit, punkt 25).

text: Ett bemanningsföretags uthyrning av vårdpersonal är inte sådana sjukvårdstjänster som omfattas av undantag från mervärdesskatteplikt. Uthyrningstjänsten som sådan utgör inte sjukvård och ska därmed inte undantas från beskattning. För den bedömningen saknar det betydelse om de åtgärder som de uthyrda läkarna vidtar i arbetet hos den som hyr in dem i och för sig omfattas av definitionen av sjukvård (

text: HFD 2018 ref. 41

text: Om den tillhandahållna personalen utför de medicinska åtgärderna på uppdrag av köparen och ingår i köparens organisation, talar det för att det är fråga om personaluthyrning. För att avgöra om så är fallet ska beaktas vem som har det övergripande ansvaret för vilka arbetsuppgifter som ska utföras, vilka patienter som ska få del av åtgärderna och under vilka tider dessa ska tillhandahållas. Det förhållandet att hälso- och sjukvårdspersonal bär ett ansvar enligt lag för hur arbetsuppgifter fullgörs och står under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg, påverkar inte bedömningen (

text: HFD 2020 ref. 5

text: , punkterna 22 och 23).

text: När en köpande vårdgivare anlitar en underleverantör som tillhandahåller vårdpersonal för att den ska utföra medicinska åtgärder som avser köparens patienter får tillhandahållandet normalt anses som en personaluthyrningstjänst. Syftet med avtalet mellan köparen och dennes underleverantör får under sådana förhållanden anses vara att en resurs med viss kompetens ska tillhandahållas så att köparen ska kunna fullgöra sina skyldigheter. I förhållandet mellan köparen och underleverantören är den tjänst som tillhandahålls inte sjukvård (

text: HFD 2020 ref. 5

text: , punkt 24).

text: Ett läkarbolag som hade avtal med ett läkarhus om att bedriva vårdverksamhet i läkarhusets lokaler ansågs tillhandahålla sjukvård direkt till patienterna. Enligt avtalen mellan läkarbolaget och läkarhuset var det läkarhuset som tillhandahöll tjänster mot ersättning till läkarbolaget. Det förhållandet att läkarhuset tillhandahöll vissa tjänster till läkarbolaget såsom personal, lokaler och utrustning påverkade inte bedömningen av om de tjänster läkarbolaget tillhandahöll till patienterna utgjorde sjukvård (

text: HFD 2021 ref. 29

text: , punkterna 16-18, se även

text: HFD 2023 not. 4

text: , punkt 14).

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Avtal mellan läkarbolag och läkarhus

text: Läkarbolag kan ingå avtal med företag som driver ett så kallat läkarhus. Avtalen innebär att läkarbolagen ska bedriva verksamhet i läkarhusets lokaler. Den utrustning som behövs för verksamheten tillhandahålls normalt av läkarhuset. Läkarbolagen kan även få tillgång till viss medicinsk service som utförs av personal anställd av läkarhuset. Det kan till exempel avse rådgivning av sjuksköterskor, provtagning, medicinska undersökningar samt assistans vid undersökningar och operationer. Läkarhuset tillhandahåller normalt även gemensam reception, datajournaler, telefon, webbplats m.m.

text: Ett avtal om att bedriva verksamhet inom ramen för ett läkarhus kan ha olika innebörd. Avtalet kan innebära att det är läkarhuset som ska tillhandahålla tjänster mot ersättning till läkarbolagen, till exempel genom att ge tillgång till lokaler, utrustning och annan service. Läkarhuset gör i sådant fall det möjligt för läkarbolagen att gemensamt använda olika resurser som behövs för att tillhandahålla sjukvård.

text: Avtalet kan i andra fall innebära att det i stället är läkarbolagen som ska tillhandahålla tjänster mot ersättning till läkarhuset, t.ex. genom att ställa medicinsk personal till förfogande för en vårdmottagning som läkarhuset bedriver.

text: 4.2 Vem tillhandahåller sjukvården till patienten?

text: 4.2.1 Avtalet är utgångspunkten

text: Är det i stället läkarhuset som enligt avtalet tillhandahåller tjänster mot ersättning till läkarbolaget måste en bedömning göras av vad dessa tjänster består i och om det är fråga om ett enda tillhandahållande eller flera olika tillhandahållanden. Tjänster som kan tillhandahållas av ett läkarhus är till exempel tillhandahållande av personal, lokaler och utrustning. I sådant fall är det respektive läkarbolag som får anses driva vårdmottagningen och som därmed tillhandahåller sjukvårdstjänster direkt till patienterna. Läkarbolaget tillhandahåller därmed inte personal till läkarhuset.

text: Det är dock inget som hindrar att även läkarhuset som sådant bedriver en egen vårdmottagning för viss annan sjukvård och har eget avtal med regionen för tillhandahållande av den vården. Det kan i sådant fall förekomma att såväl läkarhuset som läkarbolaget tillhandahåller tjänster mot ersättning till motparten. Läkarhuset kan till exempel tillhandahålla lokaler, utrustning m.m. till läkarbolaget för dennes mottagningsverksamhet. Samtidigt kan läkarbolaget tillhandahålla tjänster till läkarhuset för den mottagningsverksamhet som läkarhuset bedriver, t.ex. genom att ställa personal till förfogande. En bedömning måste alltid göras i det enskilda fallet av vilka tjänster mot ersättning som läkarhuset och läkarbolaget tillhandahåller varandra.

text: 4.2.2 Skriftligt avtal saknas eller kan inte läggas till grund för bedömningen

text: I ett enskilt fall kan det uppkomma frågor om vad avtalet mellan ett läkarhus och ett läkarbolag innebär och vem av parterna som tillhandahåller vården till patienterna. Det kan till exempel vara fallet om det saknas skriftliga avtal mellan parterna. Även om ett skriftligt avtal finns kan innebörden vara oklar, till exempel genom att det inte tydligt framgår vem av parterna som ska tillhandahålla tjänster mot ersättning till den andre parten. Det kan även förekomma att det sätt på vilket läkarhusets och läkarbolagets verksamhet faktiskt bedrivs skiljer sig från det som framgår av avtalet.

text: Om skriftligt avtal saknas mellan parterna, om avtalet har en oklar innebörd eller om verksamheten bedrivs på ett sätt som skiljer sig från avtalet måste en bedömning göras utifrån andra omständigheter. En bedömning ska göras av om det är läkarhuset eller läkarbolaget som driver vårdmottagningen och som därmed tillhandahåller vården till patienten. Det innebär att vården ska tillhandahållas från en egen organisatorisk struktur och inte vara inordnad i den andra avtalspartens organisation.

text: Skatteverket anser att den som för egen räkning och under eget ansvar får anses tillhandahålla vården till patienterna i sådant fall är den som

text: avgör vilka patienter som ska få del av vården, och

text: bestämmer under vilka tider vården ska tillhandahållas.

text: Ovanstående förutsättningar preciseras ytterligare nedan och under rubrikerna ”Sjukvården bedrivs av läkarhuset” respektive ”Sjukvården bedrivs av läkarbolagen”.

text: När sjukvård bedrivs inom ramen för ett avtal med ett läkarhus används läkarhusets resurser oavsett om det är läkarhuset eller läkarbolaget som får anses driva vårdmottagningen och tillhandahålla vårdtjänster till patienterna. Att det är läkarhusets resurser som används har därför ingen avgörande betydelse för bedömningen av vem som tillhandahåller vården till patienterna när vården bedrivs ”i ett läkarhus”.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning har det inte heller någon avgörande betydelse vem som har tecknat ett samverkansavtal med regionen och får ersättning från regionen enligt

text: 5 § lagen (1993:1651)

text: om läkarvårdsersättning. Dessa samverkansavtal med regionen sluts alltid med den enskilda läkaren (den fysiska personen). Avtalen är personliga och kan inte tas över av läkarhuset även om det är läkarhuset som driver vårdmottagningen och tillhandahåller vården till patienterna.

text: Den omständigheten att ett läkarbolag har en arbetsledande roll gentemot sina anställda saknar betydelse för bedömningen av om bolaget är inordnat i läkarhusets organisation. Avgörande är i vad mån läkarbolaget som sådant ska agera inom de ramar och följa de instruktioner som läkarhuset bestämmer.

text: Det förhållandet att hälso- och sjukvårdspersonal beslutar hur vården ska utföras innebär inte att den personalen, eller dess arbetsgivare, har ett övergripande ansvar för vilka arbetsuppgifter som ska utföras. Att hälso- och sjukvårdspersonal har ett ansvar som följer av lag för hur de fullgör sina arbetsuppgifter samt står under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg påverkar inte den bedömningen.

text: Nedan följer exempel på omständigheter som tyder på att läkarhuset respektive läkarbolaget driver vårdmottagningen och tillhandahåller vården till patienterna. Exemplen utvecklar ytterligare de omständigheter som anges i strecksatserna ovan och som enligt Skatteverket har betydelse för bedömningen av vem som tillhandahåller vården till patienterna.

text: Exemplen är inte uttömmande utan det kan finnas fler omständigheter som har betydelse. En samlad bedömning ska alltid göras av samtliga omständigheter som framkommer i det enskilda fallet.

text: Sjukvården bedrivs av läkarhuset

text: Följande exempel på omständigheter tyder på att läkarhuset tillhandahåller vården till patienterna och därmed är patienternas motpart.

text: Läkarhuset bokar patienter och bestämmer vilka patienter som ska få en tid hos läkaren, d.v.s. läkaren är skyldig att ta emot patienten. Det förhållandet att patienten kan ha önskemål om behandlande läkare saknar betydelse.

text: Läkarhuset bestämmer vilka tider som läkarbolagen ska vara tillgängliga för att utföra sina tjänster. Så är fallet om det av avtalet med läkarhuset framgår att läkarbolaget är skyldigt att vara tillgängligt under vissa bestämda tider och att semester eller annan ledighet ska godkännas av läkarhuset.

text: Läkarhuset bestämmer ramarna för den sjukvård som ska tillhandahållas, t.ex. vilka behandlingar som ska utföras.

text: Läkarhuset ska lämna medgivande om ett läkarbolag byter ut en läkare mot en annan läkare eller har rätt att begära att en läkare byts ut.

text: På det kvitto som ställs ut till patient vid betalning av patientavgiften anges läkarhuset som säljare av vårdtjänsten.

text: Det är läkarhuset som enligt lagen (

text: ) om valfrihetssystem har avtal med regionen för den vård som läkarbolaget utför. Det förhållandet att läkarhuset har ett sådant avtal med regionen för den vård som läkarhuset själv tillhandahåller i en egen mottagningsverksamhet påverkar dock inte bedömningen.

text: Om läkarhuset tillhandahåller vården till patienterna kan läkarbolagens tillhandahållanden vara att ställa medicinsk personal till läkarhusets förfogande, d.v.s. personaluthyrning.

text: Sjukvården bedrivs av läkarbolagen

text: Följande exempel på omständigheter tyder på att läkarbolagen tillhandahåller vården till patienterna och därmed är patienternas motpart.

text: Läkarbolagen bestämmer själva sina arbetstider och semester. Det förhållandet att läkarbolagen kan ha en skyldighet att meddela läkarhuset vilka tider som de är tillgängliga saknar betydelse. Sådan information kan vara nödvändig för att läkarhuset ska kunna tillhandahålla service till läkarbolagen, t.ex. via receptionen eller genom information på läkarhusets webbsida.

text: Läkarbolagen bestämmer inriktningen på verksamheten.

text: Läkarbolagen avgör själva vilka och hur många patienter de vill ta emot.

text: Läkarbolagen bestämmer självständigt ramarna för den vård patienterna ska få och i vad mån andra yrkeskategorier behöver anlitas.

text: På det kvitto som ställs ut till patient vid betalning av patientavgiften anges läkarbolaget som säljare av vårdtjänsten.

text: Det är läkarbolaget som enligt lagen om valfrihetssystem har avtal med regionen för den vård som läkarbolaget utför.

text: Om det är de enskilda läkarbolagen som tillhandahåller vården till patienterna kan läkarhusets tillhandahållande till läkarbolagen bestå av olika tjänster såsom till exempel lokalupplåtelse, tillgång till utrustning och personal.

text: 5 Ställningstagandet ersätter ett annat ställningstagande

text: . Ställningstagandet har anpassats efter ML som trädde ikraft den 1 juli 2023 men innebär ingen ändring i sak.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-21199-2026

title: Ställningstagandet ”Skattemässig klassificering av utländska fondförsäkringar meddelade inom EES som är anknutna till externt förvaltade fonder” ska från och med den 1 januari 2026 inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet ”Skattemässig klassificering av utländska fondförsäkringar meddelade inom EES som är anknutna till externt förvaltade fonder”, daterat den 11 augusti 2011, dnr

text: 131 480223-11/111

text: , ska från och med den 1 januari 2026 inte längre tillämpas.

text: Skatteverket klargör i ställningstagandet att vad som avses med fondförsäkringar i

text: 58 kap. 15 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, även omfattar fondförsäkringar meddelade i en försäkringsrörelse som bedrivs från ett fast driftställe i en utländsk stat inom EES-området.

text: Från och med den 1 januari 2026 har

text: 58 kap. 15 §

text: IL fått en ny lydelse (SFS 2025:1241). Paragrafen omfattar inte längre bara fondförsäkringar enligt

text: försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: och lagen (

text: ) om tjänstepensionsföretag utan har utvidgats till att omfatta alla pensionsförsäkringar där försäkringstagarna eller andra ersättningsberättigade bär placeringsrisken. Ställningstagandet fyller därmed inte längre någon funktion och det finns därför inte skäl att ha det kvar.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-21216-2026

title: Ställningstagandet ”Skattemässig klassificering av utländska fondförsäkringar meddelade inom EES som vid tecknandet inte endast är anknutna till externt förvaltade fonder och av depåförsäkringar meddelade inom EES” ska från och med den 1 januari 2026 inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet ”Skattemässig klassificering av utländska fondförsäkringar meddelade inom EES som vid tecknandet inte endast är anknutna till externt förvaltade fonder och av depåförsäkringar meddelade inom EES”, daterat den 11 augusti 2011, dnr

text: 131 480225-11/111

text: Skatteverket klargör i ställningstagandet under vilka förutsättningar utländska fondförsäkringar meddelade inom EES som vid tecknandet inte endast är anknutna till externt förvaltade fonder och depåförsäkringar meddelade inom EES ska omfattas av

text: , IL.

text: Från och med den 1 januari 2026 har

text: 58 kap. 15 §

text: försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: och lagen (


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-21229-2026

title: Ställningstagandet ”Utbetalning från en pensionsförsäkring med sjunkande belopp under de första fem åren” ska från och med den 1 januari 2026 inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet ”Utbetalning från en pensionsförsäkring med sjunkande belopp under de första fem åren”, daterat den 26 januari 2009, dnr

text: 131 118545-09/111

text: Skatteverket klargör i ställningstagandet att en sänkning av ålders- och efterlevandepension under de första fem utbetalningsåren som beror på att återbäring (tilläggsbelopp) sänkts på försäkringstekniska bevekelsegrunder inte medför att försäkringsavtalet blir diskvalificerat som pensionsförsäkring och att någon avskattning alltså inte ska ske.

text: Från och med den 1 januari 2026 har två nya paragrafer införts,

text: 58 kap.

text: 11 a

text: och

text: 14 a §§

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: som klargör att utbetalning av ålderspension eller efterlevandepension med ett lägre belopp än det belopp som betalades ut vid den närmast föregående utbetalning får ske under de första fem utbetalningsåren (SFS 2025:1241). Det gäller om sänkningen t.ex. beror på ändringar av försäkringstekniska antaganden som tillämpas vid beräkningen av utbetalningens storlek. Ställningstagandet fyller därmed inte längre någon funktion och det finns därför inte skäl att ha det kvar.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-214270-2025

title: Beräkning av det justerade resultatet för företag som ingår i skatterättsliga kommissionärsförhållanden

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att ett sådant överskott eller underskott som förs över till ett kommittentföretag inom ramen för ett kommissionärsförhållande som omfattas av reglerna i

text: 36 kap.

text: IL vid beräkningen av tilläggsskatt ska ingå i kommittentföretagets justerade resultat vid tilläggsbeskattning.

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket har fått frågor om vilket resultat som ska vara utgångspunkten vid beräkningen av det justerade resultatet för sådana svenska företag som tillämpar reglerna om skatterättsliga kommissionärsförhållanden enligt

text: 36 kap.

text: IL.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Skatterättsliga kommissionärsförhållanden vid inkomstbeskattning

text: I 36 kap. inkomstskattelag (

text: ), IL, finns regler om kommissionärsförhållanden. Bestämmelserna innebär att överskottet eller underskottet av en näringsverksamhet som ett kommissionärsföretag bedriver i eget namn för ett annat företags räkning (kommittentföretag eller kommittenten), under vissa förutsättningar, får tas upp eller dras av hos kommittentföretaget (

text: 36 kap. 1 § första stycket

text: IL). Sådana förutsättningar är bland annat att kommissionärsförhållandet är grundat på skriftligt avtal och att kommissionärsföretaget ska bedriva kommissionärsverksamheten uteslutande för kommittentföretagets räkning (

text: 36 kap. 3 §

text: IL).

text: Resultatet av kommissionärsverksamheten hos kommittentföretaget ska behandlas som om företaget självt hade bedrivit näringsverksamheten (

text: 36 kap. 1 § första stycket

text: IL). Det är inte det slutliga överskottet eller underskottet hänförlig till den verksamhet som bedrivits av kommissionären som ska föras över och tas upp eller dras av i kommittentföretaget. Det är istället fråga om en överföring av resultatet i ett något tidigare led. Avdrag för avsättning till periodiseringsfond avseende kommissionärsverksamheten görs av kommittenten (

text: prop. 1999/2000:2 s. 429

text: ). När det redovisade resultatet förs över till kommittenten ingår detta i kommittentens näringsverksamhet och därmed i kommittentens skattemässiga resultat av den egna näringsverksamheten (

text: prop. 1978/79:210 s. 171

text: och

text: prop. 1999/00:2 s. 429

text: ). På detta sätt skiljer sig en överföring av resultatet enligt reglerna i

text: 36 kap.

text: IL från en resultatöverföring genom lämnande av ett koncernbidrag eller när en delägare i ett handelsbolag beskattas för sin andel av handelsbolagets inkomst.

text: Kommissionärsföretaget har möjlighet att bedriva en viss mindre egen verksamhet vid sidan om kommissionärsverksamheten (

text: 36 kap. 3 § första stycket 3

text: IL). Den del av resultatet som avser en sådan verksamhet förs inte över till kommittentföretaget utan beskattas direkt hos kommissionären.

text: 3.2 Skatterättsliga kommissionärsförhållanden vid tilläggsbeskattning

text: Beräkningen av den effektiva skattesatsen är central vid tillämpningen av bestämmelserna om tilläggsskatt. Av

text: 3 kap. 37 § lagen (2023:875)

text: om tilläggsskatt, TSL, framgår att den effektiva skattesatsen är kvoten av de sammanlagda justerade skattekostnaderna och det sammanlagda justerade resultatet för koncernenheterna i en stat. En koncernenhets justerade resultat utgörs som utgångspunkt av det redovisade resultat som enheten har, eller skulle ha redovisat enligt räkenskaper som upprättats med ledning av de redovisningsprinciper som tillämpas i moderföretagets koncernredovisning enligt en allmänt erkänd redovisningsstandard, utan hänsyn till elimineringar för koncerninterna transaktioner (härefter det redovisade resultatet) med vissa för tilläggsskatten särskilt reglerade justeringar (3 kap. 2 § TSL). Av kommentaren till modellreglerna kan utläsas att det redovisade resultatet är koncernenhetens nettovinst eller nettoförlust före att några justeringar som eliminerar intäkter eller kostnader hänförliga till koncerninterna transaktioner görs. I resultatet ingår som utgångspunkt därmed alla enhetens intäkter och kostnader (kommentaren till artikel 3.1.2, punkten 3).

text: Tilläggsskattelagens bestämmelser om det redovisade och det justerade resultatet motsvaras av

text: artikel 15.1 i rådets direktiv (EU) 2022/2523 av den 14 december 2022

text: om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella koncerner och storskaliga nationella koncerner i unionen (direktivet). Direktivet bygger i sin tur på OECD:s modellregler för tilläggsbeskattning (modellregler) med tillhörande kommentarer och motsvarande bestämmelse om det justerade resultatet finns i art. 3.2. Av förarbetena till TSL framgår att OECD:s modellregler och tillhörande kommentar utgör viktiga tolkningskällor av tilläggsskattelagen under förutsättning att de är förenliga med direktivet och EU-rätten (

text: prop. 2023/24:32 s. 130

text: För koncernenheter som ingår i en grupp för skattekonsolidering har det införts en särskild regel för beräkning av det justerade resultatet som innebär en valmöjlighet att eliminera koncerninterna intäkter, kostnader, vinster och förluster för koncernenheter som hör hemma i samma stat (4 kap. 12 § TSL). Av förarbetena framgår att för svenskt vidkommande anses inte företag som har koncernbidragsrätt enligt IL ingå i en sådan grupp för skattekonsolidering som avses i bestämmelsen men att skatterättsliga kommissionärsförhållanden däremot kan likställas med ett sådant system (

text: prop. 2023/24:32 s. 244

text: och

text: 4 Bedömning

text: Vid beräkningen av det justerade resultatet för en koncernenhet utgör enhetens redovisade resultat före eliminering av koncerninterna transaktioner utgångspunkten. När det gäller sådana kommissionärsförhållanden som uppfyller förutsättningarna i

text: 36 kap.

text: IL är det överskott eller underskott som förs över från kommissionärsföretaget till kommittentföretaget summan av de intäkts- och kostnadsposter som hör till den bedrivna kommissionärsverksamheten och som ingår i kommittentens näringsverksamhet. För ett kommittentföretag ingår därmed sådant överskott eller underskott som förts över från kommissionärsföretag i det redovisade slutresultatet för näringsverksamheten. Eftersom det ingår i enhetens redovisade resultat ligger det därmed även till grund för beräkningen av kommittentens justerade resultat enligt TSL.

text: Skatteverket anser även att överföringen av överskott eller underskott hänförligt till kommissionärsverksamhet till kommittenten varken utgör en sådan koncernintern transaktion som avses i 3 kap. 2 § TSL eller en sådan koncernintern intäkt, kostnad, vinst eller förlust som avses i 4 kap. 12 § TSL.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-214432-2025

title: En hyresvärds leverans av el, gas, vatten eller värme, mervärdesskatt

text: 1 Sammanfattning

text: En hyresvärds leverans av el för laddning av fordon är som huvudregel en separat transaktion som är skild från fastighetsuthyrningen. Transaktionen är därmed skattepliktig. Det gäller oavsett om hyresvärden debiterar sina hyresgäster särskilt efter individuell och faktisk förbrukning av el eller med exempelvis ett schablonbelopp.

text: Avdragsförbudet påverkar inte heller hyresvärdens rätt att göra avdrag för ingående skatt avseende en laddstation för laddning av fordon till den del denna utrustning används för den skattepliktiga försäljningen av el.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ”En hyresvärds tillhandahållande av el, gas, vatten eller värme; mervärdesskatt” daterat den 25 februari 2022, dnr

text: . Ställningstagandet har omarbetats utifrån ML som trädde i kraft den 1 juli 2023 och innebär ingen ändrad syn.

text: 2 Frågeställning

text: Högsta förvaltningsdomstolen har klarlagt att en hyresvärds leveranser av el och vatten är fristående från fastighetsuthyrningen och därmed skattepliktiga under förutsättning att hyresgästen fritt kan bestämma över sin förbrukning och hyresvärden också debiterar utifrån den faktiska förbrukningen (

text: HFD 2019 ref. 54

text: Det kvarstår dock vissa frågor som rör en hyresvärds leveranser av el, gas, vatten eller värme till sina hyresgäster. I detta ställningstagande ger Skatteverket därför sin syn på följande tre frågor.

text: Under vilka förutsättningar är en hyresvärds leverans av el, gas, vatten eller värme en del av fastighetsuthyrningen och därmed undantagen från skatteplikt trots att leveransen debiteras särskilt?

text: Kan en hyresvärds leverans av el för laddning av fordon ses som en del av fastighetsuthyrningen och därmed vara undantagen från skatteplikt?

text: I vilka fall ska avdragsförbudet för stadigvarande bostad inte tillämpas vid inköp för hyresvärdens skattepliktiga leveranser av el, gas och vatten?

text: Det som anges om en hyresvärd respektive hyresgäst i detta ställningstagande gäller också för en bostadsrättsförening respektive bostadsrättsinnehavare.

text: Ställningstagandet behandlar inte leveranser som görs i samband med skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse, upplåtelse av campingplatser i campingverksamhet, skattepliktig upplåtelse av parkeringsplats eller frivillig beskattning.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Skatteplikt

text: Från skatteplikt undantas upplåtelse av hyresrätter och bostadsrätter och andra rättigheter till fastigheter (

text: 10 kap. 35 § första stycket mervärdesskattelagen

text: [2023:200], ML, jämför

text: artikel 135.1 l i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Undantaget för upplåtelse av nyttjanderätter till fastigheter, exempelvis fastighetsuthyrning, omfattar också underordnade tillhandahållanden om tillhandahållandet är en del av upplåtelsen av nyttjanderätten. Det gäller exempelvis upplåtarens tillhandahållande av gas, vatten, el och värme (

text: 10 kap. 35 § andra stycket

text: ML).

text: Om en fastighet som bjuds ut till uthyrning objektivt sett, ur ett ekonomiskt perspektiv, framstår som en helhet tillsammans med tillhörande tjänster, kan dessa tjänster tillsammans med uthyrningen ses som ett enda tillhandahållande (

text: , Wojskowa, punkt 42).

text: I vissa fall kan hyresgästen fritt bestämma över den önskade förbrukningen av el, värme och vatten. Förekomsten av enskilda mätare och fakturering efter den förbrukade kvantiteten är då en viktig indikation på att tillhandahållandet ska ses som ett tillhandahållande som är fristående i förhållande till uthyrningen (

text: , Wojskowa, punkt 45).

text: Tillhandahållandet av el och vatten är fristående från bostadsupplåtelsen och skattepliktigt om de boende själva kan styra över sin förbrukning och också debiteras efter sin faktiska förbrukning. Den omständighet att tillgången till el och vatten är en nödvändig förutsättning för att en lägenhet ska kunna användas som bostad är därmed inte tillräcklig för att ett tillhandahållande av el och vatten ska anses vara en del av bostadsupplåtelsen. Avgörande är i stället på vilka villkor tillhandahållandet sker. I målet specificerade hyresvärden avgiften för elen respektive vattnet separat (

text: HFD 2019 ref. 54

text: 3.2 Avdragsrätt

text: I den utsträckning en beskattningsbar person använder varorna och tjänsterna för sina beskattade transaktioner inom landet får denne, från den mervärdesskatt som ska betalas, dra av ingående skatt som hänför sig till leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster, vissa unionsinterna förvärv av varor och överföringar samt import (

text: 13 kap. 6 §

text: ML, jämför artikel 168 i mervärdesskattedirektivet).

text: Avdrag får inte göras för ingående skatt som hänför sig till stadigvarande bostad (

text: 13 kap. 26 §

text: ML).

text: Den ingående skatten ska delas upp om den avser en beskattningsbar persons förvärv eller import som bara delvis är avdragsgill (

text: 13 kap. 29 § första stycket

text: ML, jämför artikel 173 i mervärdesskattedirektivet).

text: El- och vattensystem är nödvändiga för att en byggnad ska kunna användas för bostadsändamål. Sådana system får därmed betraktas som en del av bostadsbyggnaden. Ingående skatt som hänför sig till förvärv som avser el- och vattensystem omfattas därför av avdragsförbudet för stadigvarande bostad. Sådan utrustning som behövs för att en fastighetsägare ska kunna mäta och ta betalt av de boende för deras faktiska förbrukning av el och vatten är däremot inget som motiveras av en byggnads funktionssätt, utan av den skattepliktiga försäljningen av el och vatten. Ingående skatt som hänför sig till förvärv som avser mätutrustning omfattas därmed inte av avdragsförbudet (

text: HFD 2021 ref. 4

text: , punkterna 17 och 18).

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Leveransen är undantagen från skatteplikt om hyresvärden debiterar ett schablonbelopp

text: Skatteverket anser att leveransen av el, gas, vatten eller värme är underordnad och en del av fastighetsuthyrningen om hyresvärden debiterar hyresgästerna för leveransen med ett schablonbelopp. Transaktionen är då undantagen från skatteplikt. Det saknar betydelse om schablonbeloppet debiteras särskilt. Exempel på schablondebiteringar är en debitering efter ett pris per kvadratmeter eller antal rum i en lägenhet. Bedömningen gäller under förutsättning att det inte görs en avstämning mot och prisjustering efter den faktiska förbrukningen vid en senare tidpunkt.

text: Om hyresvärden tar betalt med ett schablonbelopp debiterar hyresvärden inte hyresgästerna efter deras individuella och faktiska förbrukning. Hyresgästerna kan därför inte anses efterfråga el, gas, vatten eller värme separat. Uthyrningen av fastigheten och leveransen av el, gas, vatten eller värme ska i sådana fall bedömas på samma sätt som då hyresgästerna får betala ett hyresbelopp där leveransen ingår, d.v.s. som en enda enhet ur ett ekonomiskt perspektiv. Det saknar betydelse om hyresvärden har angett schablonbeloppet i hyresfakturan eller i en separat faktura.

text: Om en hyresvärd däremot debiterar sina hyresgäster särskilt för tillhandahållandet av el, gas, vatten eller värme och tar betalt för respektive hyresgästs faktiska förbrukning är det fråga om en separat och skattepliktig transaktion som är skild från fastighetsuthyrningen. Eftersom det i dessa fall finns enskilda mätare för varje hyresgäst och debitering görs efter den förbrukade mängden kan hyresgästen fritt bestämma över sin förbrukning och därmed påverka sin kostnad för leveransen. Hyresgästen får då anses efterfråga el, gas, vatten eller värme separat utöver tillgången till fastigheten.

text: Det kan förekomma att en hyresvärd löpande debiterar sina hyresgäster för leverans av el, gas, vatten eller värme med ett schablonbelopp, men exempelvis vid årets slut gör en avstämning mot den faktiska förbrukningen. Schablonbeloppet ses då som en löpande debitering i förskott med ett preliminärt belopp. Om avstämningen medför att varje hyresgästs betalning justeras på så sätt att debiteringen görs efter den individuellt uppmätta förbrukningen ska de olika schablonbeloppen ses som ersättning för skattepliktiga leveranser som är separata från fastighetsuthyrningen. De olika schablonbeloppen är i sådana fall preliminära beräkningar av vad debiteringen efter den faktiska förbrukningen kommer att bli.

text: 4.2 Som huvudregel är hyresvärdens leverans av el för laddning av fordon skattepliktig

text: Skatteverket anser att en hyresvärds leverans av el för laddning av fordon som huvudregel är en separat transaktion som är skild från fastighetsuthyrningen. Transaktionen är därmed skattepliktig. Det gäller oavsett om hyresvärden debiterar sina hyresgäster särskilt efter individuell och faktisk förbrukning av el eller med exempelvis ett schablonbelopp.

text: I vissa undantagsfall kan dock en leverans av el för laddning av fordon vara undantagen från skatteplikt. Det kan bli aktuellt om hyresvärden säljer elen i samband med uthyrning av en parkeringsplats. För att leveransen ska ses som en del av fastighetsuthyrningen ska samtliga följande förutsättningar vara uppfyllda:

text: Hyresvärden hyr ut en sådan parkeringsplats som är underordnad en fastighetsuthyrning som undantas från skatteplikt.

text: Möjligheten till laddning (laddstationen) finns inom samma fastighetskomplex eller i nära anslutning till bostaden eller lokalen.

text: Hyresvärden tillhandahåller möjligheten till laddning av fordon till samma hyresgäst som hyresvärden hyr ut parkeringsplatsen till.

text: Hyresvärden tar inte betalt för elen efter individuell och faktisk förbrukning.

text: 4.3 Avdragsförbudet tillämpas inte om kostnaderna motiveras av annat än byggnadens funktionssätt

text: Avdragsförbudet för stadigvarande bostad påverkar inte hyresvärdens rätt att göra avdrag för den ingående skatten på inköpen som krävs för att kunna mäta och fakturera sina hyresgäster efter faktisk förbrukning, d.v.s. inköpen som är direkt hänförliga till den skattepliktiga försäljningen av el, gas, vatten eller värme. Sådana inköp kan exempelvis avse mätutrustning, arbetskostnader för installation eller reparation av mätutrustningen och kostnader för material för installationen såsom kablar för att ansluta mätutrustningen till byggnadens el- eller vattensystem. Det kan även röra sig om kostnader för abonnemang, administration och avläsning för att kunna mäta och ta betalt av hyresgästerna för deras faktiska förbrukning eller om andra kostnader för debiteringen. Hyresvärden får göra dessa avdrag eftersom kostnaderna inte motiveras av en byggnads funktionssätt som bostad, utan av den skattepliktiga försäljningen av el, gas, vatten eller värme.

text: Avdragsförbudet påverkar inte heller hyresvärdens rätt att göra avdrag för ingående skatt på inköp, installation eller reparation av en laddstation för laddning av fordon till den del denna utrustning används för den skattepliktiga försäljningen av el. Det är en följd av att sådana kostnader inte kan motiveras av en byggnads funktionssätt. Det gäller även kabeldragningen för att ansluta utrustningen till byggnadens elsystem. Även om en laddstation är kopplad till en byggnads elsystem är den inte nödvändig för att en byggnad ska kunna användas för bostadsändamål.

text: 5 Ställningstagandet ersätter ett annat ställningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-215871-2026

title: Ställningstagandet Verksamhetsöverlåtelse ska inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet Verksamhetsöverlåtelse, daterat den 17 juni 2016, dnr

text: 131 287467-16/111

text: , ska inte längre tillämpas.

text: Skatteverket klargör i ställningstagandet när det kan vara en verksamhetsöverlåtelse utifrån ett mervärdesskatterättsligt perspektiv. Det som anges i ställningstagandet framgår av praxis från EU-domstolen t.ex.

text: Zita Modes och

text: Schriever. Det som framgår av ställningstagandet kan därför framgå direkt på en vägledningssida i Rättslig vägledning. Det finns därför inte längre skäl att ha kvar ställningstagandet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2169763

title: Beskattning i inkomstslaget kapital vid s.k. delning av laddbox eller vid uthyrning av parkeringsplats med tillhörande laddbox

text: 1 Sammanfattning

text: Mottagen ersättning för tillhandahållande av el via en laddbox ska beskattas som försäljning av el om behovet av att ladda elbilen är helt överordnat behovet av en tillfällig parkeringsplats (delning av laddbox). Det innebär att ersättningen ska tas upp till beskattning som försäljningsintäkt i en kapitalvinstberäkning.

text: Parkeringsplats med tillhörande laddbox kan också hyras ut för en längre tidsperiod än vad som krävs för att ladda en elbil. Mottagen ersättning kan i ett sådant fall avse både uthyrning av parkeringsplats och försäljning av el. En fast ersättning, som inte är beroende av den mängd el som hyresgästen tar ut från stolpen, ska i sin helhet anses hänförlig till uthyrning av parkeringsplatsen. Om en viss del av ersättningen beräknas med hänsyn till den faktiska mängden el som hyresgästen tar ut från laddboxen, ska den delen av ersättningen kapitalvinstbeskattas som försäljning av el.

text: 2 Frågeställning

text: Innehavaren av en anordning för laddning av elbilar (laddbox), kan få betalt för att också andra personer får möjlighet att använda laddboxen. Med delning av laddbox avses i det här sammanhanget att behovet av att ta ut el från boxen är helt överordnat behovet av en tillfällig parkeringsplats. I andra fall är tillgången till en laddbox en integrerad del av nyttjanderätten till en viss parkeringsplats.

text: Frågan är om mottagen ersättning ska beskattas som försäljning av el eller som en inkomst hänförlig till uthyrning av en parkeringsplats. Frågan gäller endast ersättning som ska beskattas i inkomstslaget kapital och således inte inkomst av näringsverksamhet.

text: Beskattning av inkomst vid uthyrning av parkeringsplats behandlas i ställningstagandet ”Uthyrning av parkeringsplats, som beskattas i inkomstslaget kapital”, 2020-05-12, dnr

text: I fortsättningen anges ”parkeringsplats” som en samlingsbeteckning för ett utrymme, som primärt är avsett för bilar och andra fordon, såväl utomhus som i en byggnad.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Inkomst på grund av innehav av tillgång ska tas upp som intäkt i inkomstslaget kapital, om den inte ska räknas till inkomstslaget näringsverksamhet. Utgifter för att förvärva sådan inkomst ska dras av som kostnad (

text: 42 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL).

text: Ersättning vid uthyrning av privatbostadsfastighet, privatbostadsrätt och hyresrätt till en bostad ska tas upp som en intäkt. Avdrag ska göras med 40 000 kr för varje privatbostadsfastighet, privatbostadsrätt och hyresrätt, samt med de ytterligare avdrag som anges i 31 §. Avdraget får inte i något fall vara högre än intäkten (

text: 42 kap. 30 §

text: IL).

text: Med privatbostadsfastighet avses vanligtvis ett småhus med tillhörande tomtmark, som används för eget eller närståendes boende (2 kap. 13 och 8 §§ IL). Med privatbostadsrätt avses en bostadsrätt i ett s.k. privatbostadsföretag, som används för eget eller närståendes boende (2 kap. 18 och 8 §§ IL).

text: I

text: 52 kap.

text: IL finns bestämmelser om kapitalvinst vid försäljning av andra tillgångar än fastigheter, bostadsrätter och värdepapper.

text: Kapitalvinsten beräknas som skillnaden mellan ersättningen för den sålda tillgången och utgiften för inköpet (44 kap. 13-14 §§ IL).

text: 4 Bedömning

text: Med delning av laddbox avses att behovet av att ta ut el från boxen är helt överordnat behovet av en tillfällig parkeringsplats. I andra fall är tillgång till en laddbox en integrerad del av nyttjanderätten till en viss parkeringsplats.

text: Laddboxen kan tillhöra en bostad, såsom en privatbostadsfastighet, en privatbostadsrätt eller en hyresrätt till en bostadslägenhet. Laddboxen kan också tillhöra en fristående upplåtelse av parkeringsplats, skild från innehav av en bostad.

text: 4.1 Delning av laddbox

text: Vid delning av laddbox är användaren främst intresserad av möjligheten att ladda sin elbil, dvs. att få tillgång till el. Mottagen ersättning kan därför inte anses hänförlig till upplåtelse av själva laddboxen, som en del av bostaden.

text: Vid nyttjande av laddboxen är bilen parkerad invid laddboxen, vilket är en naturlig förutsättning för att ladda bilen. Tillgång till ett utrymme för parkering av bilen är dock av underordnad betydelse i förhållande till tillhandahållande av el. Ingen del av ersättningen ska därför anses hänförlig till uthyrning av parkeringsplats.

text: Mottagen ersättning vid delning av laddbox kan således inte anses vara hänförlig till uthyrning av tillgång (laddbox/parkeringsplats) hänförlig till innehav av en bostad enligt

text: 42 kap. 30 §

text: IL, vilket innebär att avdrag inte får göras med schablonbeloppet 40 000 kr.

text: Mottagen ersättning är i sin helhet en kompensation för tillhandahållande av el och ska därför beskattas som försäljning av el. Det innebär att ersättningen ska tas upp till beskattning som försäljningsintäkt i en kapitalvinstberäkning enligt bestämmelserna i

text: 52 kap.

text: IL och avdrag ska göras för anskaffningsutgiften för inköp av elen. Utgift för installation av laddboxen kan inte ingå i anskaffningsutgiften för såld el, utan är istället en förbättringsutgift för fastigheten eller bostadsrätten.

text: 4.2 Uthyrning av parkeringsplats med tillhörande laddbox

text: Parkeringsplats med tillhörande laddbox kan hyras ut för en längre tidsperiod än vad som krävs för att ladda en elbil. Mottagen ersättning kan i ett sådant fall avse både uthyrning av parkeringsplats och försäljning av el.

text: Ersättningen kan bestämmas till ett fast belopp, som inte är beroende av mängden el som tas ut från laddboxen. Det sker alltså ingen särdebitering för den mängd el som faktiskt har tillhandahållits den som hyr parkeringsplatsen. Det är vanskligt att schablonmässigt dela upp ersättningen mellan uthyrning av parkeringsplatsen och ett uppskattat uttag av el. Skatteverket anser därför att hela ersättningen i det här fallet ska anses hänförlig till uthyrning av parkeringsplatsen.

text: Ersättningen kan också till viss del vara rörlig och baseras på den faktiska mängd el som har tagits ut från laddboxen. I ett sådant fall ska den fasta delen av ersättningen anses hänförlig till uthyrning av parkeringsplatsen och den rörliga delen till försäljning av el.

text: Exempel 1

text: Anna äger en privatbostadsrätt, som omfattar en bostadslägenhet och en parkeringsplats med tillhörande laddbox. Hon äger ingen bil och hyr därför tills vidare ut parkeringsplatsen till Bengt, för 2 000 kr/månad, inklusive rätt att utnyttja laddboxen utan ytterligare ersättning. Hela ersättningen avser uthyrning av parkeringsplats tillhörande en bostadsrätt och ska därför beskattas som uthyrning av en privatbostadsrätt.

text: Exempel 2

text: Carin hyr en parkeringsplats med tillhörande laddbox. Hon hyr i andra hand ut parkeringsplatsen till David under sex månader för 10 000 kr. Carin har också rätt till ersättning för den el som David tar ut från laddboxen, vilket medför att Carin särdebiterar 4 000 kr för uttag av el. Carin ska redovisa 10 000 kr som uthyrning av en parkeringsplats och 4 000 kr som försäljning av el i en kapitalvinstberäkning.

text: Inkomst för uthyrning av en parkeringsplats, som tillhör en privatbostadsfastighet, privatbostadsrätt eller hyresrätt till en bostad, ska beskattas enligt

text: 42 kap. 30 §

text: IL. Det innebär att avdrag får göras med schablonbeloppet 40 000 kr. Inkomst för uthyrning av en parkeringsplats, som är fristående från innehav av en bostad, ska beskattas enligt

text: 42 kap. 1 §

text: IL. Det innebär att avdrag inte får göras med schablonbeloppet 40 000 kr.

text: Mottagen ersättning för tillhandahållande av el ska beskattas som försäljning av el. Det innebär att ersättningen ska tas upp till beskattning som försäljningsintäkt i en kapitalvinstberäkning enligt bestämmelserna i

text: 52 kap.

text: IL och avdrag ska göras för anskaffningsutgiften för inköp av elen. Utgift för installation av laddboxen kan inte ingå i anskaffningsutgiften för såld el. Utgiften är istället en förbättringsutgift för bostadsrätten, som får dras av i kapitalvinstberäkningen vid en senare försäljning av bostadsrätten (46 kap. 8 § och 44 kap. 13-14 §§ IL).


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2178747

title: Upphävande av ställningstagandet Får det byggas upp informationssamlingar utanför beskattningsdatabasen? Dnr 130 26909-05/111

text: Ovan nämnda ställningstagande som publicerades den 24 januari 2005, dnr

text: 130 26909-05/111

text: , upphävs. Ställningstagandet har i tillämpliga delar ersatts av information i rättslig vägledning.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-21826-2025

title: Ställningstagandet ” Pokerspel som anordnas för allmänheten - lotteri eller inkomstgivande verksamhet?” ska från och med den 1 januari 2025 inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet ” Pokerspel som anordnas för allmänheten - lotteri eller inkomstgivande verksamhet?” dnr

text: 130 19427-05/111

text: daterat den 31 januari 2005, ska från och med den 31 januari 2025 inte längre tillämpas.

text: Skatteverket klargör i ställningstagandet att pokerspel som anordnas för allmänheten utgör lotteri i

text: lotterilagens

text: mening. Vinster i pokerspel av det slaget som anordnas inom EU/EES inkomstbeskattas därmed inte. Vinster i pokerspel som anordnas utom EU/EES beskattas som inkomst av kapital.

text: Hur vinst i lotteri, kombinationsspel (t.ex. poker) och pyramidspel samt vid vadhållning ska beskattas är sådan information som kan framgå direkt på vägledningssidorna. Det finns därför inte längre skäl att ha kvar detta ställningstagande.

text: Lotterilagen (1994:1000)

text: upphävdes den 1 januari 2019 och ersattes av

text: Spellagen (2018:1183)


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-2189980

title: Tillämpningen av ställningstagandet ”Gas som matas ut från ett naturgasnät i ett annat EU-land och transporteras till Sverige kan anses vara biogas enligt lagen om skatt på energi” begränsas

text: I Skatteverkets ställningstagande Gas som matas ut från ett naturgasnät i ett annat EU-land och transporteras till Sverige kan anses vara biogas enligt lagen om skatt på energi (dnr

text: 202 99897-18/111

text: ) som publicerades den 28 februari 2018, redovisas Skatteverkets uppfattning bland annat avseende tillämpningen av

text: 4 kap. 1 § 5

text: och

text: 12 § 3

text: lagen (

text: ) om skatt på energi (LSE) i vissa situationer.

text: Den 13 februari 2023 träder vissa ändringar av LSE i kraft. Med anledning av dessa ändringar behöver den fortsatta tillämpningen av det nämnda ställningstagandet begränsas på följande sätt.

text: Till den del ställningstagandet avser bedömningen av om ett företag är skattskyldigt enligt 4 kap. 1 § 5 LSE eller enligt 4 kap. 12 § 3 LSE för flytande gas som företaget för in till Sverige, ska ställningstagandet bara i följande fall fortsätta att tillämpas efter ikraftträdandet av lagändringarna:

text: När det enligt punkten 5 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till SFS 2022:166 är aktuellt att tillämpa 4 kap. 1 § 5 och 4 kap. 12 § 3 LSE i den äldre lydelsen. Detta gäller situationen när gasen förs in till Sverige före den 13 februari 2023. Vid tillämpningen av ställningstagandet i dessa fall avses den äldre lydelsen av bestämmelserna.

text: När det enligt punkten 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till SFS 2022:166 är aktuellt att tillämpa 4 kap. 1 § 5 LSE i den äldre lydelsen. Detta gäller situationen när flyttningen av gasen har påbörjats före den 13 februari 2023 och gasen förs in senast den 31 december 2023. Vid tillämpningen av ställningstagandet i dessa fall avses den äldre lydelsen av 4 kap. 1 § 5 LSE. Efter ikraftträdandet av lagändringarna motsvaras 4 kap. 12 § 3 LSE av 6 kap. 10 § 2 LSE. Vid tillämpningen av ställningstagandet i de fall som avses i punkten 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska det när det i ställningstagandet refereras till 4 kap. 12 § 3 LSE i stället avses 6 kap. 10 § 2 LSE i den nya lydelsen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-219246-2025

title: Koncernbidrag vid tillämpning av reglerna om tilläggsskatt

text: 1 Sammanfattning

text: Vid tillämpning av reglerna om tilläggsskatt anser Skatteverket att lämnade koncernbidrag inte ska påverka beräkningen av den effektiva skattesatsen för svenska koncernenheter. För de fall en asymmetri i behandlingen av koncernbidrag uppkommer vid beräkning av den effektiva skattesatsen måste dock en justering göras. Detta gäller oavsett om sådan asymmetri har sin grund i hur koncernbidraget redovisats eller om den är hänförlig till förekomsten av undantagna inkomster eller undantagna enheter.

text: Det är den rapporterande koncernenheten som ska visa att koncernbidrag inte har påverkat den effektiva skattesatsen.

text: Justeringen som görs har bara betydelse för beräkningen av den effektiva skattesatsen för koncernenheterna i Sverige. Vid eventuell fördelning av tilläggsskatt enligt

text: 3 kap. 40 § lagen (2023:875)

text: om tilläggsskatt, TSL, ska fördelningen ske utan att justeringen för asymmetriska effekter av koncernbidraget beaktas.

text: Detta ställningstagande avser inte tillämpningen enligt 8 kap. TSL.

text: 2 Frågeställning

text: Frågor har uppkommit om hur koncernbidrag ska hanteras vid tillämpning av reglerna om tilläggsskatt vad gäller asymmetrier kopplat till skattekostnader, undantagna enheter, undantagna inkomster och fördelning av tilläggsskatt.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagstiftning

text: Reglerna om koncernbidrag återfinns i

text: 35 kap.

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: och möjliggör under vissa förutsättningar en skattemässig utjämning av resultaten för företag som ingår i samma koncern. Syftet är att den sammantagna skattebelastningen för koncernen inte ska vara större än om koncernens verksamhet hade bedrivits av ett enda företag. Koncernbidrag är en ren inkomstskatterättslig reglering som innebär att givande företag inom koncernen gör en värdeöverföring till mottagande företag i koncernen. Givaren gör avdrag för bidraget samtidigt som mottagaren tar upp bidraget till beskattning.

text: Regler för hur koncernenheterna ska beräkna justerad skattekostnad finns i 3 kap. 23-29 §§ TSL.

text: Av 3 kap. 40 § TSL framgår att tilläggsskattebeloppet ska fördelas mellan koncernenheterna i staten utifrån hur stor andel enhetens justerade vinst är av den justerade vinsten för samtliga koncernenheter som har justerad vinst och hör hemma i den staten. Ingen del av tilläggsskattebeloppet ska fördelas till koncernenheter som har justerad förlust.

text: Av 1 kap. 5 § TSL framgår att vissa enheter såsom exempelvis investeringsenheter för pensioner är undantagna från TSL. I TSL undantas även vissa inkomster vid beräkningen av en koncernenhets justerade resultat. Detta gäller exempelvis för inkomster hänförliga till internationell sjöfartsverksamhet (5 kap. 15 § TSL).

text: 3.2 Förarbeten

text: Kompletteringar till bestämmelserna om tilläggsskatt för företag i stora koncerner (

text: prop. 2024/25:7

text: Av förarbetena framgår att en av de grundläggande principerna för systemet med tilläggsskatt bygger på en koncernmässig syn på jurisdiktionsnivå på så sätt att de sammanlagda skattekostnaderna i en stat jämförs med de sammanlagda vinsterna och förlusterna inom den staten (”jurisdictional blending”). Tilläggsskattebeloppet beräknas alltså för alla koncernenheter i en stat som om de vore ett enda företag, för att sedan fördelas mellan dessa (

text: prop. 2024/25:7 s. 90

text: Lagstiftaren konstaterar i förarbetena till TSL att varken modellreglerna eller direktivet innehåller några uttryckliga regler om koncernbidrag. Koncernbidrag måste därför hanteras utifrån de allmänna reglerna i modellreglerna och direktivet. I detta sammanhang måste även de allmänna principer som systemet bygger på beaktas (

text: prop. 2024/25:7 s. 90

text: ). Koncernbidrag ska behandlas enligt den ekonomiska innebörden av transaktionen, vilket innebär att de behandlas som utdelning eller som kapitaltillskott (

text: prop. 2024/25:7 s. 88

text: ). Vidare ska koncernbidragen inte ha någon påverkan på det sammanlagda justerade resultatet för koncernenheterna i Sverige (

text: prop. 2024/25:7 s. 90

text: ). Vad gäller undantagen sjöfartsinkomst framgår av förarbetena att koncernbidragen ska hanteras enligt sin ekonomiska innebörd och att någon ytterligare reglering inte är nödvändig (

text: prop. 2024/25:7 s. 90

text: I förarbetena har det påpekats att ett företag som lämnar koncernbidrag för att täcka en förlust som uppkommit under tidigare år kommer att sänka sin skattekostnad med 20,6 procent samtidigt som det mottagande bolagets uppskjutna skattefordran bara minskar med 15 procent. Lagstiftaren konstaterar att detta är en naturlig konsekvens av att uppskjutna skatteskulder och skattefordringar bara får beaktas med hänsyn till en skattesats på 15 procent (

text: prop. 2023/24:32 s. 224

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Övergripande principer

text: Reglerna om tilläggsskatt saknar uttryckliga regler om koncernbidrag. Lagstiftaren har slagit fast att koncernbidragen inte ska ha någon påverkan på det sammanlagda justerade resultatet för koncernenheterna i Sverige. Vidare har lagstiftaren konstaterat att en hantering av koncernbidrag måste ske utifrån principen om jurisdictional blending på så vis att det är de sammanlagda skattekostnaderna i en stat som jämförs med de sammanlagda vinsterna och förlusterna inom den staten samt att tilläggsskattebeloppet beräknas för alla koncernenheter i en stat som om de vore ett enda företag (

text: prop. 2024/25:7 s. 90

text: Skatteverket anser att lagstiftarens uttalanden måste förstås som om resultatutjämning inom Sverige varigenom en skattepliktig inkomst förs över från en koncernenhet till en annan genom koncernbidrag inte ska påverka beräkningen av om tilläggsskatt ska tas ut i Sverige.

text: Till den del ett lämnat eller mottaget koncernbidrag leder till att beräkningen av tilläggsskatt påverkas asymmetriskt måste en justering göras. Med asymmetri avses här en oproportionell påverkan på justerat resultat å ena sidan och justerad skatt å andra sidan. En sådan asymmetri kan uppkomma genom effekter av redovisningsnormgivning eller till följd av att vissa inkomster eller enheter undantas från beskattning i TSL. Det saknar betydelse om asymmetrin är ett resultat av hur koncernbidraget i sig har redovisats eller om asymmetrin beror på redovisningen av den till bidraget hörande skatten. På samma sätt saknar det betydelse om asymmetrin har sin grund i beaktandet av koncernbidragets ekonomiska innebörd vid tillämpning av tilläggsskattelagens justeringsregler. Justering ska göras oavsett om asymmetrin leder till en högre effektiv skattesats eller en lägre effektiv skattesats.

text: I detta ställningstagande används begreppet manuella justeringar. Beroende på vad som gett upphov till en asymmetri kan en manuell justering göras på olika sätt. Den effektiva skattesatsen beräknas som kvoten av ett bråktal. Bråktalets täljare består av den sammanlagda justerade skattekostnaden och nämnaren består av det sammanlagda justerade resultatet. Beroende på vad som är orsaken till den uppkomna asymmetrin kan beloppet i täljaren behöva ökas eller minskas genom en manuell justering och i andra situationer behöver istället beloppet i nämnaren ökas eller minskas. Hur justeringen görs är inte avgörande. Avgörande är att asymmetrin hänförlig till koncernbidrag åtgärdas vid beräkning av tilläggsskatt och att den effektiva skattesatsen därigenom varken blir högre eller lägre än en symmetrisk hantering av koncernbidrag.

text: Justeringen för koncernbidrag enligt detta ställningstagande påverkar inte den fördelningsnyckel som följer av 3 kap. 40 § TSL utan syftar endast till att eliminera asymmetriska skatteeffekter som kan uppkomma till följd av lämnade koncernbidrag.

text: När det gäller den situation att en koncernenhet som lämnar koncernbidrag för att täcka en förlust som uppkommit under tidigare år och därigenom minskar sin skattekostnad med 20,6 procent samtidigt som det mottagande bolagets uppskjutna skattefordran bara minskar med 15 procent, är detta såsom lagstiftaren konstaterat en naturlig konsekvens av att uppskjutna skatteskulder och uppskjutna skattefordringar bara får beaktas med hänsyn till en skattesats på 15 procent. Det är således inte fråga om en sådan asymmetri som omfattas av detta ställningstagande .

text: 4.2 Exempel

text: Följande exempel avser illustrera Skatteverkets ställningstagande utifrån några situationer då en justering blir nödvändig men också en situation då justering inte är nödvändig. Varken de olika situationerna eller de justeringar som framgår av exemplen är uttömmande.

text: Ingen justering nödvändig

text: Exempel 1 Justerat resultat och justerad skattekostnad när koncernbidrag redovisas över resultatet hos såväl givare som mottagare.

text: När såväl mottagande som givande företag redovisar koncernbidraget över resultatet som en bokslutsdisposition finns det inget behov av några manuella justeringar av det justerade resultatet eftersom den redovisade kostnaden hos givaren neutraliseras av den redovisade intäkten hos mottagaren när koncernenheternas sammanlagda resultat summeras.

text: Aktuell skatt som inte är hänförlig till en transaktion eller händelse som redovisas i eget kapital eller övrigt totalresultat ska redovisas i resultaträkningen (jfr IAS 12 p. 58 och K3 punkt 29.8). Det innebär att minskad aktuell skatt hos givaren neutraliseras av ökad aktuell skatt hos mottagaren, varför någon justering av justerad skattekostnad inte är nödvändig.

text: Justering av justerad skattekostnad

text: Exempel 2 Redovisat som ökning av andelar i dotterföretag (huvudregeln RFR 2).

text: När både moderföretag och dotterföretag tillämpar huvudregeln i RFR 2, som innebär att koncernbidrag som lämnas från moderföretag till dotterföretag ska redovisas som en ökning av andelar i dotterföretag i moderföretaget och i eget kapital i dotterföretaget behöver justerad skattekostnad justeras. Detta beror på en bestämmelse i IAS 12 p. 61A som anger att aktuell skatt som är hänförlig till en transaktion eller händelse som redovisas i eget kapital också ska redovisas i eget kapital. Det mottagna koncernbidraget, som alltså har påverkat det skattepliktiga resultatet i dotterföretaget, motsvaras inte av någon, i resultaträkningen, redovisad skattekostnad.

text: Exempel 3 Skatteeffekter när koncernbidrag lämnas till undantagen enhet.

text: Om ett koncernbidrag lämnas från en koncernenhet som omfattas av tilläggsskattelagen till ett företag som utgör en undantagen enhet kan det uppstå asymmetriska effekter. När så är fallet behöver en manuell justering göras för att neutralisera koncernbidragens effekter på den effektiva skattesatsen.

text: Exempel 4 Koncernbidrag och undantagen inkomst.

text: Om situationen uppstår att undantagen sjöinkomst finns i ett företag samtidigt som skattekostnaden som är hänförlig till samma inkomst ingår i ett annat företag och detta beror på en effekt som orsakats av koncernbidrag ska denna effekt justeras bort från beräkningen av justerat resultat och justerad skattekostnad. Koncernbidrag ska varken innebära att den effektiva skattesatsen inom jurisdiktionen blir högre eller lägre.

text: Justering av justerat resultat

text: Exempel 5 Redovisat som ökning av andelar i dotterföretag (K3).

text: Ett moderföretag som tillämpar K3 kan välja att redovisa koncernbidrag som lämnas till dotterföretag antingen som en bokslutsdisposition eller som en ökning av andelens redovisade värde (K3 punkt 6.6). För det fall moderföretaget redovisar koncernbidraget över balansräkningen som en ökning av posten andelar i koncernföretag och mottagaren redovisar koncernbidraget som en intäkt (bokslutsdisposition) i resultaträkningen uppstår en sådan asymmetri vid beräkning av det justerade resultatet för koncernenheterna i Sverige som måste justeras.

text: Om någon manuell justering av det justerade resultat inte görs i denna situation kommer det innebära att den effektiva skattesatsen blir lägre än vad som skulle varit fallet om koncernbidrag inte lämnats.

text: Exempel 6 Justerat resultat när givare eller mottagare är en undantagen enhet.

text: När ett koncernbidrag lämnas till eller erhålls från en undantagen koncernenhet om koncernenheten har redovisat koncernbidraget över resultaträkningen uppstår en sådan asymmetri vid beräkning av det justerade resultatet som måste justeras. Sådan justering förutsätter att mottaget koncernbidrag inte behandlas som undantagen utdelning enligt 3 kap. 9 § TSL.