identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 107784-15/111

nyckelord:
Andra ämnesområden
Inkomstskatt

title: Redovisning av antalet arbetade timmar vid begäran om utbetalning för husarbete i fakturamodellen

text: 1 Sammanfattning

text: Vid begäran om utbetalning i fakturamodellen ska antalet redovisade arbetade timmar för husarbete avrundas uppåt till närmaste hel timme.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit hur antalet arbetade timmar ska redovisas i begäran om utbetalning i fakturamodellen i de fall arbetad tid inte uppgår till hel timme.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Om köparen har rätt till skattereduktion för husarbete och inte har betalat hela utgiften för hushållsarbete får utföraren begära utbetalning från Skatteverket, se

text: 6 § lag (2009:194)

text: om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete, HUSFL.

text: En begäran om utbetalning ska bland annat innehålla uppgift om vad husarbetet avsett och antalet arbetade timmar, 9 § HUSFL.

text: Uppgifterna om vilket arbete som avsetts och antalet arbetade timmar ska bidra till att ge Skatteverket en bredare bild av det arbete som utförts. I

text: prop. 2014/15:10 s. 21

text: anges följande:

text: ”Förslaget är att begäran om utbetalning ska innehålla uppgifter om antalet arbetade timmar, debiterad ersättning för material och debiterad ersättning för annat än arbete och material samt vilken typ av arbete som har utförts. Dessa uppgifter kan ställas i relation till varandra och till uppgiften om debiterad ersättning för arbetet för att ge Skatteverket en bredare bild av det utförda hushållsarbetet. En uppgift om antalet arbetade timmar ger tillsammans med uppgifterna om debiterad ersättning för hushållsarbete och det belopp som begärs utbetalt från Skatteverket en timpenning som i sin tur kan ställas i relation till vilken typ av arbete som har utförts och till övriga debiterade ersättningar. Det råder naturligtvis, som Föreningen Svenskt Näringsliv och Näringslivets Regelnämnd framhållit, avtalsfrihet och fri prissättning för RUT- och ROT-tjänster. En timpenning ställd i relation till det utförda arbetet ger emellertid en indikation på rimligheten i fördelningen av den totala ersättningen mellan den ersättning för arbete som ger rätt till skattereduktion och ersättning för annat som inte ger rätt till skattereduktion.”

text: 4 Bedömning

text: En begäran om utbetalning enligt fakturamodellen ska bland annat innehålla uppgifter om vilket sorts arbete som har utförts och hur många timmar som gått åt för att utföra arbetet. Uppgifterna ska lämnas för att Skatteverket ska kunna göra en bedömning av rimligheten i fördelningen mellan arbete som ger rätt till skattereduktion och andra kostnader som inte ger rätt till reduktion.

text: För att göra en sådan rimlighetsbedömning räcker det med att Skatteverket får uppgift om antalet arbetade timmar i heltal. Avrundning ska ske uppåt till närmaste hel timme.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 107797-15/111

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Rutarbete – utbetalning vid abonnemang med så kallad ”timbank”

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Utförare som utför rutarbete, exempelvis städarbete, mot abonnemang som innebär att köparen i förväg har betalat ett fast pris för ett visst antal timmar bör i sin begäran redovisa betalad ersättning och faktiskt antal utförda timmar under den period som begäran avser. Om det inte utförts något arbete under den period som betalningen avser, är betalningen att jämställa med förskottsbetalning. Begäran om utbetalning kan i dessa fall göras först när kunden utnyttjat någon eller några av de innestående timmarna.

type: stycke

text: 2 Frågeställning

text: För betalningar som köpare gör från och med den 1 april 2015 ska företag som begär utbetalning för husarbete bland annat redovisa antalet arbetade timmar. Fråga har uppkommit hur företag som tecknar abonnemang ska redovisa antal arbetade timmar för de perioder när kunden inte utnyttjat alla timmar som abonnemanget avser.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 6 § lag (2009:194)

text: En begäran om utbetalning ska bland annat innehålla uppgift om debiterad ersättning för husarbete, hur mycket kunden har betalat, vad husarbetet avsett och antalet arbetade timmar, 9 § HUSFL.

text: Uppgifterna om vilket arbete som utförts och antalet arbetade timmar ska bidra till att ge Skatteverket en bredare bild av det arbete som utförts. I

text: prop. 2014/15:10 s. 21

text: anges följande:

text: 4 Bedömning

text: Företag som utför rutarbete, exempelvis städning i hemmet, erbjuder ofta sina kunder abonnemang där kunden varje månad betalar ett avtalat pris för ett visst antal utförda arbetstimmar. De månader som kunden inte har möjlighet att utnyttja de avtalade timmarna, förs de outnyttjade timmarna över till nästa månad, så kallad ”timbank”.

text: För utföraren innebär detta system att priset ligger fast men att antalet utförda arbetstimmar per avtalsperiod varierar från period till period.

text: Det är Skatteverkets uppfattning att utföraren i detta fall i sin begäran om utbetalning ska redovisa det avtalade priset, hur mycket kunden har betalat och hur många faktiskt arbetade timmar som kunden använt under den period som begäran avser. Det innebär att utförare som tillhandahåller rutarbete via abonnemang i sin begäran kommer att ha varierande timpris beroende på hur många timmar de arbetat hos kunden.

text: Om det inte utförts något arbete alls under en avtalad period, får betalningen anses motsvara en förskottsbetalning och begäran om utbetalning kan då görs först när kunden utnyttjat någon eller några av de innestående arbetstimmarna.

text: Exempel

text: Städföretaget AB A avtalar med sin kund att det ska utföra städning hos kunden åtta timmar i månaden fördelat på fyra timmar varannan vecka och att priset för arbetet ska vara 4 000 kr per månad före rutavdrag.

text: Vid månadens slut betalar kunden 2 000 kr och AB A begär därefter utbetalning från Skatteverket med 2 000 kr. I begäran anger AB A att priset för arbetet är 4 000 kr, att kunden har betalat 2 000 kr och att de arbetat åtta timmar.

text: Månaden efter åker kunden på semester och AB A kan därför bara städa fyra timmar vid ett tillfälle. Vid månadens slut betalar kunden 2 000 kr och AB A begär utbetalning från Skatteverket med 2 000 kr. I begäran anger AB A att priset för det utförda arbetet är 4 000 kr att kunden har betalat 2 000 kr och att de arbetat fyra timmar.

text: Nästkommande månad utnyttjar kunden de innestående fyra timmarna och AB A städar sammanlagt tolv timmar den månaden. Vid månadens slut betalar kunden 2 000 kr och AB A begär utbetalning från Skatteverket med 2 000 kr. I begäran anger AB A att priset för det utförda arbetet är 4 000 kr att kunden har betalat 2 000 kr och att de arbetat tolv timmar.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 109683-09/111

status: upphävt

title: Begränsat skattskyldig fåmansdelägare - beskattning i tjänst/kapital och blankett K10

text: Nytt: 2022-12-22

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2022-12-21, dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: En begränsat skattskyldig person som får utdelning på kvalificerade andelar betalar kupongskatt på sådan utdelning. Någon fördelning görs inte mellan tjänst och kapital. Blankett K10 behöver inte lämnas.

text: En begränsat skattskyldig person som säljer kvalificerade andelar inom den tioårsperiod som anges i

text: 3 kap. 19 § inkomstskattelagen

text: ska fördela eventuell kapitalvinst mellan tjänst och kapital enligt reglerna i

text: 57 kap.

text: inkomstskattelagen

text: . Sparat utdelnings- och lättnadsutrymme får beräknas för de år personen varit begränsat skattskyldig och lämnad utdelning ska beaktas. Blankett K10 ska lämnas.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: En begränsat skattskyldig person som tidigare varit bosatt i Sverige är delägare i ett fåmansföretag och äger kvalificerade andelar. Är utdelning och kapitalvinst skattepliktig i Sverige och ska inkomsten i så fall fördelas mellan tjänst och kapital? Ska blankett K10 lämnas?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 3 kap. 19 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, är en begränsat skattskyldig person skattskyldig för kapitalvinst på sådana delägarrätter som anges i

text: 48 kap. 2 §

text: IL förutom andelar i investeringsfonder. En förutsättning för skattskyldighet är att personen vid något tillfälle under det kalenderår då avyttringen sker eller under de föregående tio kalenderåren har varit bosatt i Sverige eller stadigvarande vistats här. Skattskyldigheten gäller oavsett i vilket inkomstslag kapitalvinsten ska tas upp.

text: I

text: prop. 1999/2000:2

text: Del 2 s. 61 uttalas att sådana kapitalvinster som avses kan komma att bli beskattade som inkomst av tjänst när det är fråga om andelar i fåmansföretag.

text: I

text: 57 kap.

text: IL finns bestämmelser om att utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag i vissa fall ska tas upp i inkomstslaget tjänst i stället för i inkomstslaget kapital.

text: Lättnadsreglerna i

text: 43 kap.

text: IL avskaffades fr.o.m. 2007 års taxering men sparat lättnadsutrymme får utnyttjas under beskattningsåren 2006-2010 enligt punkt 3 av övergångsbestämmelserna till SFS 2005:1136.

text: En begränsat skattskyldig person ska betala kupongskatt på utdelning från svenskt aktiebolag,

text: 1 § kupongskattelagen (1970:624)

text: , KupL. Kupongskatt tas ut med 30 procent av utdelningen, 5 § KupL.

text: Enligt

text: 3 kap. 21 § lagen (2001:1227)

text: om självdeklarationer och kontrolluppgifter, LSK, ska delägare i fåmansföretag lämna de uppgifter som behövs för tillämpning av bestämmelserna om utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar. Dessa uppgifter lämnas på blankett K10.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Innehav av andelar i ett fåmansföretag är en av de faktorer som kan medföra att en person som flyttar utomlands får väsentlig anknytning till Sverige även efter utflyttningen,

text: 3 kap. 7 §

text: IL. Om innehavet är för litet för att ge väsentlig inflytande i företaget blir den utflyttade personen begränsat skattskyldig under förutsättning att det inte finns andra anknytningsfaktorer. Andelarna kan ändå vara kvalificerade trots att de utgör en mindre del av företaget.

text: I KupL finns inga regler om fördelning mellan tjänst och kapital. En begränsat skattskyldig person som får utdelning från sitt fåmansföretag betalar därför bara kupongskatt. Skatteverket anser inte att blankett K10 behöver lämnas.

text: Om andelarna säljs inom den tioårsperiod som anges i

text: 3 kap. 19 §

text: IL är personen skattskyldig för kapitalvinsten. Eftersom andelarna är kvalificerade är bestämmelserna i

text: 57 kap.

text: IL tillämpliga och viss del av vinsten kan därför komma att beskattas i inkomstslaget tjänst. Skatteverket anser därför att blankett K10 ska lämnas vid försäljningen och att fördelning av vinsten ska göras mellan tjänst och kapital.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning har den skattskyldige även rätt att beräkna sparat utdelnings- och lättnadsutrymme för de år personen varit begränsat skattskyldig. Utdelning som har lämnats under tiden delägaren var begränsat skattskyldig ska minska det sparade utdelnings- och lättnadsutrymmet. Eftersom det inte finns någon generell skyldighet att årligen lämna K10 för begränsat skattskyldiga delägare kan beräkningen behöva göras för flera år vid försäljningen.

text: Skatteverket har i en skrivelse 2007-11-16, Beskattning av ägare av utländskt fåmansföretag hemmahörande inom EES-området (dnr

text: 131 768247-06/111

text: ) tagit upp den motsatta situationen att en begränsat skattskyldig delägare flyttar till Sverige och ska börja tillämpa regelverket i

text: 57 kap.

text: IL. I skrivelsen anser Skatteverket att regelverket inte är generellt tillämpligt under den tid personen är bosatt utomlands och inte omfattas av bestämmelserna. Sparat utdelnings- och lättnadsutrymme får därför bara beräknas från den tidpunkt personen blir obegränsat skattskyldig. EG-rätten medför dock att person som flyttar till Sverige från annat EES-land får göra en sådan beräkning även för år då denne var begränsat skattskyldig, men då ska lämnad utdelning beaktas.

text: Utflyttningssituationen skiljer sig från inflyttningssituationen genom att den begränsat skattskyldige delägaren är skattskyldig för kapitalvinst efter utflyttningen under hela den period som anges i

text: 3 kap. 19 §

text: IL. Bestämmelserna i

text: 57 kap.

text: IL är därför tillämpliga på den begränsat skattskyldige personens beskattning även efter utflyttningen. Därför får sparat utdelnings- och lättnadsutrymme beräknas också för tid fram till försäljningen. I inflyttningssituationen sker ingen beskattning före inflyttningen och regelverket är inte tillämpligt på den begränsat skattskyldige personen. Av den anledningen får sparat utdelnings- och lättnadsutrymme inte beräknas för tid före inflyttningen annat än med stöd av EG-rätten.

text: Sveriges rätt att beskatta utdelning och kapitalvinst hos den utflyttade delägaren kan begränsas av skatteavtal.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 109867-12/111

title: Beräkning av lönebaserat utrymme när andelar förvärvats under året före beskattningsåret

text: 1 Sammanfattning

text: Bestämmelsen i

text: 57 kap. 16 §

text: IL har fått ett nytt tredje stycke som trätt i kraft 1 januari 2012. Bestämmelsen är utformad på så sätt att om en andel ägts under del av året före beskattningsåret så ska bara ersättning som betalats ut under denna tid ingå i löneunderlaget vid beräkningen av det lönebaserade utrymmet för den andelen.

text: Enligt Skatteverket ger bestämmelsen uttryck för att det ska ske en beräkning av det lönebaserade utrymmet för hela företaget men med den begränsningen att endast löner som utbetalts under perioden som andelen ägts får ingå i beräkningen.

text: Därefter skall det framräknade lönebaserade utrymmet med stöd i bestämmelsens tredje stycke fördelas ut på andelarna i företaget. Eftersom begränsningen endast avser andelar förvärvade under året före beskattningsåret så är det endast dessa andelar som skall tillgodoräknas det begränsade lönebaserade utrymmet.

text: Andelar som ägts under hela året före beskattningsåret tillgodoräknas liksom tidigare ett lönebaserat utrymme utan den här aktuella begränsningen.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit hur bestämmelsen i

text: 57 kap. 16 §

text: IL ska tillämpas i lydelse fr.o.m. 2012-01-01, d.v.s. hur beräknas det lönebaserade utrymmet för andelar som förvärvats under året som föregått beskattningsåret.

text: 3 Gällande rätt

text: Av

text: 57 kap. 16 §

text: IL framgår följande:

text: "Det lönebaserade utrymmet är

text: 25 procent av löneunderlaget enligt 17 och 18 §§, och

text: 25 procent av det löneunderlag som överstiger ett belopp som motsvarar 60 inkomstbasbelopp.

text: Det lönebaserade utrymmet fördelas med lika belopp på andelarna i företaget.

text: Om en andel ägts under del av året före beskattningsåret, ska bara ersättning som betalats ut under denna tid ingå i löneunderlaget vid beräkningen av det lönebaserade utrymmet för den andelen."

text: 4 Bedömning

text: 57 kap. 16 § första stycket

text: IL ger uttryck för att det lönebaserade utrymmet ska beräknas för hela företaget, men med den begränsning som följer av tredje stycket i samma bestämmelse.

text: Bestämmelsen i

text: 57 kap. 16 § tredje stycket

text: IL är utformad på så sätt att om en andel ägts under del av året före beskattningsåret så ska bara ersättning som betalats ut under denna tid ingå i löneunderlaget vid beräkningen av det lönebaserade utrymmet för den andelen.

text: Beräkningen ska med stöd i

text: 57 kap. 16 § första stycket

text: IL ske för hela företaget men med den begränsning som följer av tredje stycket.

text: Enligt

text: 57 kap. 16 § andra stycket

text: IL skall det lönebaserade utrymmet, med den begränsning som följer av tredje stycket, fördelas ut på andelarna i företaget. Eftersom begränsningen enligt tredje stycket endast avser andelar förvärvade vid viss tidpunkt under året så följer av tredje stycket att endast dessa andelar skall tillgodoräknas det begränsade lönebaserade utrymmet. För andelar som ägts under hela året före beskattningsåret tillämpas inte bestämmelsen i tredje stycket.

text: Följande exempel får illustrera:

text: I samband med beräkning av årets gränsbelopp för beskattningsåret 2012 önskar A räkna ut sin andel av det lönebaserade utrymmet i ett av honom delägt företag (AB X). A äger 100 andelar av totalt 1 000 andelar vid ingången av år 2011. 1 juli 2011 förvärvar A ytterligare 50 andelar. Vid ingången av år 2012 innehar A 150 andelar i AB X. Antag att 1 mkr utbetalas i kontant lön till anställda i företaget AB X varje månad under hela 2011. Totalt utbetalas 12 mkr under hela året. Som förutsättning gäller att A uppfyller kravet på löneuttag i

text: 57 kap. 19 §

text: IL.

text: I exemplet tillämpas inkomstbasbeloppet för 2011 (

text: 57 kap. 9 §

text: IL). 60 inkomstbasbelopp motsvaras då av 3 126 000 kr.

text: Hur ska det lönebaserade utrymmet beräknas för A:s andelar i AB X?

text: A:s andel av det lönebaserade utrymmet för andelar som ägts hela året

text: A har ägt 100 andelar under hela året före beskattningsåret (2011). Det lönebaserade utrymmet för hela företaget beräknas enligt följande:

text: (12 000 000 x 0,25 + ((12 000 000 — 3 126 000) x 0,25) = 5 218 500 kr

text: A:s andel av det lönebaserade utrymmet beräknas då till 521 850 kr ( (100/1000) x 5 218 500 kr).

text: A:s andel av det lönebaserade utrymmet för andelar som ägts juli t.o.m. december

text: A har ägt 50 andelar under perioden 1 juli t.o.m. 31 december 2011. Enligt lagtexten skall det ske en beräkning av det lönebaserade utrymmet för hela företaget baserat på ett löneunderlag om 6 mkr under denna period. Beräkningen sker enligt följande:

text: (6 000 000 x 0,25 + ((6 000 000 — 3 126 000) x 0,25) = 2 218 5000 kr

text: A:s andel av det lönebaserade utrymmet för de 50 andelar som ägts under juli t.o.m. december beräknas då till 110 925 kr ( (50/1000) x 2 218 500 kr).

text: Sammanräknat får A tillgodoräkna sig ett lönebaserat utrymme om 632 775 kr (521 850 + 110 925).


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 112313-11/111

title: Hur ska Financial Spread Betting beskattas?

text: 1 Sammanfattning

text: Financial Spread Betting kontrakt (FSB-kontrakt) är finansiella kontrakt avseende prisdifferenser. De ska beskattas på motsvarande sätt som Contract For Difference (CFD-kontrakt).

text: FSB-kontrakt är enligt Skatteverkets uppfattning ett slags terminskontrakt. Vinst och förlust ska därför redovisas som kapitalvinst respektive kapitalförlust. Eventuell ränta och ersättning för utdelning i FSB-kontrakten ska ingå i kapitalvinstberäkningen.

text: I de fall den underliggande tillgången består av aktier eller aktieindex får FSB-kontrakten anses utgöra delägarrätter.

text: FSB-kontrakt kan vara marknadsnoterade.

text: Kontrolluppgiftsskyldighet finns för FSB-kontrakt som avslutats.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Ett antal företag erbjuder kunder att ingå kontrakt vars värde styrs av värdeförändringar i en underliggande tillgång. Underliggande tillgångar som styr värdet på ingångna kontrakt är främst aktier och aktieindex men även räntebärande papper, valutor och råvaror förekommer. Företeelsen benämns ofta Financial Spread Betting men även namn som t.ex. Spread Trading och E-spreads förekommer.

text: FSB-kontrakt är en form av derivatinstrument som har stora likheter med terminsavtal då värdet på kontraktet utvecklas som den underliggande tillgången. Vidare ingår i vissa fall en räntekomponent i avtalen då betalning sker först när kontraktet avslutas. Sker utdelning på underliggande aktie kan ett motsvarande belopp ingå som en del av ingångna kontrakt. Kunderna måste under kontraktets löptid ställa säkerhet vars storlek beror på underliggande tillgång samt dess värdeutveckling.

text: Handeln sker till allra största del över internet där aktörerna erbjuder handel via hemsidor och handelssystem som kan laddas ner av kunden. Kunden ingår avtal om att köpa eller sälja en underliggande tillgång vid en framtida tidpunkt. Motparten är företaget som tillhandahåller handelssystemet och vars vinst främst ligger i att man har en skillnad i köp och säljkurser. Ett kontrakt avslutas mot företaget och en kontantavräkning sker. Kontrakten är helt syntetiska och någon leverans av underliggande tillgång sker inte.

text: Till skillnad från CFD-kontrakt inkomstbeskattas normalt inte FSB-kontrakten i Storbritannien.

text: Frågan är om och hur dessa FSB-kontrakt ska beskattas och hur räntekomponenten samt eventuella ersättningar för utdelningar på underliggande tillgång ska beaktas. Vidare har fråga ställts om FSB-kontrakten kan vara marknadsnoterade samt om kontrolluppgift ska lämnas.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Finansinspektionen (FI) har bedömt att FSB-kontrakt kan vara finansiella instrument enligt 1 kap. 4 § punkt 5 lag (

text: ) om värdepappersmarknaden. Företag som tillhandahåller dylika finansiella instrument får som utgångspunkt anses bedriva tillståndspliktig verksamhet enligt FI.

text: Lotteriinspektionen har bedömt att FSB-kontrakt på finansiella instrument omfattas av EU-direktivet rörande marknader för finansiella instrument (MifiD ¹), avsnitt C i bilaga 1, varför företeelsen inte omfattas av

text: lotterilagen (1994:1000)

text: . Enligt Lotteriinspektionen ska

text: lotterilagen

text: tillämpas på spread bets avseende t.ex. sporthändelser och nöjeshändelser.

text: Definitionen av en termin enligt

text: inkomstskattelagen

text: framgår av

text: 44 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, där det anges att det ska vara fråga om ett avtal, lämpat för allmän omsättning, om förvärv av aktier, obligationer eller andra tillgångar vid en viss framtida tidpunkt och till ett bestämt pris, eller en framtida betalning vars storlek beror på värdet av underliggande tillgångar eller av kursindex eller liknande.

text: Vinst och förlust på grund av förpliktelser enligt terminer, köp- eller säljoptioner och liknande avtal hänförs till kapitalvinst och kapitalförlust (

text: 41 kap. 2 §

text: IL).

text: Kapitalvinst på grund av en termin ska tas upp som intäkt det år då avtalet fullföljs eller upphör att gälla (

text: 44 kap. 30 §

text: IL).

text: I de fall underliggande tillgång för terminsavtal är aktie eller aktieindex omfattas avtalen av

text: 48 kap. 2 §

text: IL. Beroende på om underliggande tillgång utgörs av fordran i svenska kronor eller utländsk valuta kan terminsavtal anses vara fordringsrätt enligt 48 kap. 3 eller 4 §§ IL. Utgörs underliggande tillgång av råvaror och liknande omfattas terminsavtal av

text: 52 kap.

text: IL.

text: En delägarrätt eller fordringsrätt anses marknadsnoterad om den är föremål för kontinuerlig, allmänt tillgänglig notering på grundval av marknadsmässig omsättning (

text: 48 kap. 5 §

text: IL). Enligt Riksskatteverkets skrivelse 1998-11-18, dnr

text: framgår att det ska förekomma en omsättning som sker i vart fall var tionde dag, handeln ska vara varaktig och noteringarna ska hållas allmänt tillgängliga intill sjätte året efter noteringsåret. Vidare sägs att det i första hand ankommer på emittent, market maker eller liknande att ange om värdepapperet är marknadsnoterat eller ej.

text: Kontrolluppgift ska lämnas för avyttring av delägarrätter samt slutförande av terminsaffärer. Kontrolluppgiftsskyldigheten framgår av 10 kap. 7 § lag om självdeklarationer och kontrolluppgifter (

text: ), LSK. Värdepappersinstitut ska lämna kontrolluppgift i de fall de registrerar termin eller på annat sätt medverkar vid utfärdandet eller slutförandet av terminsaffären (

text: 10 kap. 8 §

text: punkt 2 LSK). Termer och uttryck som används i LSK har samma betydelse och tillämpningsområde som i

text: inkomstskattelagen

text: om inget annat anges (

text: 1 kap. 5 §

text: LSK).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: FSB-kontrakten uppvisar mycket stora likheter med CFD-kontrakt varför Skatteverkets bedömning är att FSB-kontrakten ska beskattas på motsvarande sätt som CFD-kontrakt, se Skatteverkets skrivelse 2008-04-09, dnr

text: 131 588434-07/111

text: Enligt Lotteriinspektionen omfattas inte FSB-kontrakten av

text: lotterilagen

text: varför något undantag för inkomstbeskattning inte finns enligt

text: 8 kap. 3 §

text: IL.

text: Villkoren för FSB-kontrakten är sådana att de påminner om terminer, dvs. båda parter kan ha en fordran eller en förpliktelse beroende på hur värdet på den underliggande tillgången ändrar sig.

text: Standardiserade avtal av detta slag där det finns löpande noteringar hela tiden kan anses falla in under definitionen av vad som menas med lämpat för allmän omsättning. Handeln är i princip konstruerad på liknande sätt som handeln hos OMX och andra marknadsplatser för derivat. Skatteverket anser därför att FSB-kontrakten har karaktären av termin varför kontrakten uppfyller den skattemässiga definitionen på termin i

text: 44 kap. 11 §

text: IL. Vinst och förlust är då enligt

text: 41 kap. 2 §

text: IL kapitalvinst och kapitalförlust.

text: Beskattningstidpunkten är när förpliktelsen upphör (

text: 44 kap. 4 §

text: IL).

text: Hela avkastningen/förlusten ska ingå i kapitalvinstberäkningen. I

text: RÅ 2001 not. 160

text: ansåg Regeringsrätten att alla komponenter i ett s.k. swapavtal, dvs. även ersättning för utdelning samt räntekomponent, skulle ingå i kapitalvinstberäkningen för kontraktet. Skatteverket anser att FSB-kontrakt ska behandlas på samma sätt.

text: Har FSB-kontraktet aktie eller aktieindex som underliggande tillgång anses kontraktet vara en delägarrätt enligt

text: 48 kap. 2 §

text: IL. Beroende på underliggande tillgång kan FSB-kontraktet även beskattas som svensk fordringsrätt, utländsk fordringsrätt eller annan tillgång.

text: Skatteverket anser att sättet att handla med FSB-kontrakt innebär att de kan anses marknadsnoterade enligt

text: 48 kap. 5 §

text: IL under förutsättning att handeln är tillräckligt frekvent och att betalkurserna sparas och är tillgängliga för kontroll intill utgången av sjätte året efter noteringsåret. Att faktisk löptid samt pris kan variera för de ingångna kontrakten påverkar inte bedömningen i det fall själva kontraktsvillkoren är standardiserade och motparten är företaget. Detta innebär att marknadsnoterade FSB-kontrakt som har aktier och aktieindex som underliggande tillgång har full kvittningsrätt mot aktier och andra marknadsnoterade delägarrätter.

text: Eftersom Skatteverket anser att ett FSB-kontrakt har karaktären av en termin innebär detta även att de regler som gäller kontrolluppgiftslämnandet för terminer enligt 10 kap. 7-9 §§ LSK även gäller FSB-kontrakt. Kontrolluppgift ska lämnas för resultatet för varje enskilt FSB-kontrakt under förutsättning att värdepappersinstitut medverkat vid slutförandet av kontraktet.

text: ¹) Directive on Markets in Financial Instruments (

text: ), implementerad genom lagen (

text: ) om värdepappersmarknaden samt genomförandedirektiv

text: , implementerad genom Finansinspektionens föreskrift 2007:16.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 113308-14/111

title: Anstånd med betalning av ränta

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att det är möjligt att medge anstånd med betalning av ränta trots att ränta inte räknas upp i

text: 63 kap.

text: 5 §§

text: skatteförfarandelagen

text: , 2011:1244 (SFL). För att anstånd med betalning av ränta ska medges krävs också att paragrafernas övriga förutsättningar för anstånd är uppfyllda.

text: 2 Frågeställning

text: Ibland händer det att den betalningsskyldige redovisar och betalar en skatt eller avgift men begär omprövning eller överklagar den ränta som har beräknats på den aktuella skatten eller avgiften och i samband med det ansöker om anstånd med betalning av räntan. Det kan också vara så att den betalningsskyldige begär räntebefrielse och ansöker om anstånd med betalning av räntan.

text: Kan anstånd med betalning av ränta medges trots att ordet ränta inte nämns i 63 kap. 4-5 §§ SFL?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Skatteverket ska bevilja anstånd med betalning av skatt eller avgift om det är tveksamt hur stort belopp som kommer att behöva betalas (

text: 63 kap. 4 §

text: SFL). Skatteverket ska också bevilja anstånd med betalningen om den som är skyldig att betala skatt eller avgift har begärt omprövning av eller överklagat beslutet och det skulle medföra betydande skadeverkningar för den betalningsskyldige eller annars framstå som oskäligt att betala skatten eller avgiften (

text: 63 kap. 5 §

text: SFL).

text: Anstånd enligt

text: 63 kap. 4 §

text: SFL ska beviljas om det är tveksamt hur mycket skatt eller avgift den betalningsskyldige kommer att behöva betala. Skälet till tveksamheten kan vara en omprövning, ett överklagande eller att Skatteverket överväger en betalningsuppgörelse. Varje initiativ som väcker frågan om hur mycket skatt eller avgift som den betalningsskyldige ska betala i slutändan omfattas av ordalydelsen (

text: prop. 2010/11:165 s. 1032

text: I

text: skattebetalningslagen

text: (SBL) fanns det likställighetsbestämmelser som sa att vad som sas om skatt i den lagen också gällde för ränta (

text: 1 kap. 4 §

text: SBL). Skatteverket fick bevilja anstånd med betalning av skatt (

text: 17 kap. 2 §

text: SBL).

text: De flesta av SBL:s likställighetsbestämmelser togs bort vid införandet av SFL. Lagstiftningen i SFL har formulerats så att likställighetsbestämmelser inte ska behövas (

text: SOU 2009:58 s. 861

text: och

text: f.).

text: I Skatteförfarandeutredningens kommentar till

text: 3 kap.

text: SFL redogörs för vilka likställighetsbestämmelser som bör tas bort och varför de inte längre behövs. I 63 kap. finns bestämmelser om att den som är skyldig att betala skatt eller avgift kan få anstånd med betalningen. Om kostnadsränta beräknats på den skatt eller avgift som anståndsansökan avser ska anståndet även avse räntan. Den som uppmanats att betala ett skattekontounderskott kan t.ex. medges anstånd med att betala underskottet. Det behövs dock ingen bestämmelse om att anstånd även får medges för ränta utan det följer av att anstånd får medges för de skatter och avgifter som räntan beräknas på. Det kan alltså konstateras att det inte längre finns behov av att likställa ränta och den som är skyldig att betala ränta med skatt och skattskyldig (

text: SOU 2009:58 s. 865

text: 4 Bedömning

text: Om en betalningsskyldig ansöker om anstånd med betalning av ränta, t.ex. vid ett överklagande eller en begäran om räntebefrielse, ska Skatteverket medge anstånd om förutsättningarna för anstånd med betalning av skatt eller avgift är uppfyllda.

text: Före införandet av SFL fanns det tack vare likställighetsbestämmelserna i SBL klart stöd i lagen för att medge anstånd med betalning av ränta utan att skatten eller avgiften som räntan var beräknad på var föremål för anståndsprövning. I betänkandet till SFL anges att det inte behövs några likställighetsbestämmelser för att anstånd med betalning av ränta ska kunna medges. Det anges att om den betalningsskyldige medges anstånd med betalning av skatt eller avgift så kommer anståndet även att omfatta räntan. Det anges vidare att den som uppmanats att betala ett skattekontounderskott kan medges anstånd med den ränta som ingår i underskottet.

text: Det sägs inget i förarbetena om vad som gäller när den betalningsskyldige bara vill ha anstånd med betalning av en ränta som debiterats skattekontot och det är tveksamt om räntan kommer att behöva betalas eller det skulle vara oskäligt att kräva betalning innan ärendet har prövats. Det finns inget i förarbetena som tyder på att möjligheten till anstånd med betalning av ränta skulle inskränkas i förhållande till SBL. Det sägs däremot att likställighetsbestämmelser är obehövliga eftersom anstånd med betalning av ränta följer av ett beslut om anstånd med betalning av skatt eller avgift.

text: Skatteverkets bedömning är att det får anses vara lagstiftarens mening att anstånd med betalning av ränta ska kunna medges även i fall då den underliggande skatten eller avgiften inte är uppe till prövning eller då det rör sig om ett anstånd med betalning av ett skattekontounderskott.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 113321-14/111

title: Överskjutande ingående mervärdesskatt och ränteberäknings-dag vid registrering av mervärdesskattedeklaration i skattekontot

text: 1 Sammanfattning

text: Detta ställningstagande gäller endast företag med beskattningsunderlag som exklusive unionsinterna förvärv och import beräknas sammanlagt överstiga 40 miljoner kronor för beskattningsåret (nedan kallade storföretag).

text: Registreringstidpunkten i

text: 61 kap. 4 § skatteförfarandelagen

text: , 2011:1244, (SFL) för överskjutande ingående mervärdesskatt har ändrats, lag (2013:1068)om ändring i

text: skatteförfarandelagen

text: . Storföretag hamnar i och med ändringen i en sämre situation vid registrering på skattekontot av deklaration med överskjutande ingående mervärdesskatt än andra företag som redovisar överskjutande ingående mervärdesskatt. Ändringen får till följd att kostnadsränta kan komma att debiteras dessa företags skattekonton på grund av den ändrade lydelsen i paragrafen. Det är Skatteverkets bedömning att det inte är lagstiftarens avsikt att försämra för storföretag.

text: Skatteverket väljer därför att tillämpa paragrafen så att storföretag inte hamnar i en sämre situation än andra företag på grund av ändringen. Detta innebär att överskjutande ingående mervärdesskatt som redovisas i månaden efter redovisningsperiodens utgång ska tillgodoföras (registreras på) skattekontot den 12, i januari den 17, i den månad då skatten redovisas. Överskjutande ingående mervärdesskatt som redovisas efter den månad som redovisningen senast ska lämnas registreras på skattekontot den dag redovisningen senast skulle ha lämnats.

text: 2 Frågeställning

text: Är det lagstiftarens avsikt med de ändrade tidpunkterna för registrering av överskjutande ingående mervärdesskatt att storföretagen ska debiteras kostnadsränta på skattekontot om de redovisar sin mervärdesskattedeklaration med överskjutande ingående mervärdesskatt enligt de regler som gäller?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 61 kap. 4 §

text: SFL i sin lydelse från och med den 1 januari 2014 ska om överskjutande ingående mervärdesskatt redovisas efter redovisningsperiodens utgång men före den månad då redovisningen senast ska lämnas, mervärdesskattedeklarationen registreras den 12, i januari den 17, i den månad då skatten redovisas. Överskjutande skatt som redovisas senare ska registreras den dag då redovisningen senast ska lämnas.

text: Företag med beskattningsunderlag som exklusive unionsinterna förvärv och import sammanlagt överstiger 40 miljoner ska redovisa sin mervärdesskatt i månaden efter redovisningsperiodens utgång (

text: 26 kap. 30 §

text: SFL). Det finns ingen möjlighet för dessa företag att redovisa före den månad som mervärdesskattedeklarationen ska lämnas då deklarationen ska lämnas i månaden efter redovisningsperiodens utgång. Detta innebär att de företag som ska redovisa i månaden efter redovisningsperiodens utgång kommer att registreras på skattekontot den 26 i månaden enligt

text: 61 kap. 4 §

text: SFL.

text: I

text: prop. 2010/11:165 s 1015

text: uttalar lagstiftaren att syftet med regeln i

text: 61 kap. 4 §

text: SFL är att undvika att kostnadsränta i vissa fall kan komma att beräknas på avdragen skatt och arbetsgivaravgifter som täcks av den överskjutande ingående mervärdesskatten. Om ingen särskild reglering fanns skulle storföretagen som normalt lämnar skattedeklaration senast den 26 i månaden men som ska betala skatteavdrag och arbetsgivaravgifter redan den 12, i januari den 17, i samma månad anses ha betalt skatteavdrag och arbetsgivaravgifter först den 26. Kostnadsränta skulle då beräknas trots att skatterna täcks av den överskjutande ingående mervärdesskatten som redovisas samtidigt.

text: 4 Bedömning

text: Den nya lydelsen av

text: 61 kap. 4 §

text: SFL innebär att storföretag kommer att få tillgodoräkna sig överskjutande ingående mervärdesskatt från och med den 26 i den månad redovisningen ska lämnas. Detta innebär att kostnadsränta kan debiteras företagets skattekonto mellan utbetalningsdag och den 26 i redovisningsmånaden. Om företagets avsikt var att den överskjutande ingående mervärdesskatten skulle betala arbetsgivaravgifter och avdragen A-skatt som ska vara betalda den 12, i januari den 17, i samma månad kommer kostnadsränta att debiteras från och med den 13, i januari den 18, till och med den 26 i redovisningsmånaden.

text: Skatteverket anser att uttalandet i

text: prop. 2010/11:165 s 1015

text: och motiveringen till den nya lydelsen av

text: 61 kap. 4 §

text: SFL, som endast nämner de ändrade tidpunkterna för redovisning av mervärdesskatt för de med redovisningsperiod lika med beskattningsår som grund för att ändra paragrafen, klart visar att lagstiftarens avsikt inte varit att försämra för storföretag.

text: Skatteverket väljer därför att även för storföretagen tillämpa den nya paragrafen på så sätt att överskjutande ingående mervärdesskatt som redovisas i månaden efter redovisningsperiodens utgång ska tillgodoföras (registreras på) skattekontot den 12, i januari den 17, i den månad då skatten redovisas. Överskjutande ingående mervärdesskatt som redovisas efter den månad som redovisningen senast ska lämnas registreras på skattekontot den dag redovisningen senast skulle ha lämnats.

text: Det som sägs här om överskjutande ingående mervärdesskatt gäller även för överskjutande punktskatt.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 113498-11/111

title: Skattereduktion för markarbete - arbetskostnad och återställningsarbete

text: Notera att från och med den 1 augusti 2016 medges skattereduktion för beskärning och borttagande av träd och buskar som utförs på tomt eller i trädgård i nära anslutning till bostaden varför sista meningen i avsnitt återställning har tagits bort.

text: Notera att procentsatsen för rotavdrag ändrades från 50 procent till 30 procent av arbetskostnaden 2016-01-01.

text: 1 Sammanfattning

text: Skattereduktion för ROT-arbete medges för markarbete som utförs på småhusfastighet som ägs och nyttjas av den som ansöker om skattereduktion. Markarbete som ger rätt till skattereduktion kan avse

text: el-, vatten och avloppsledningar,

text: dränering av husgrund,

text: ledningar för elektronisk kommunikation,

text: anläggning för värmeförsörjning,

text: borrning och grävning för berg- och jordvärme samt

text: arbete med borrning eller nedgrävning av brunn.

text: Allt under förutsättning att arbetet sker i nära anslutning till bostadshuset, på småhusets tomt, och att värme, vatten, avlopp, elektricitet och elektronisk kommunikation ska tillföras bostadshuset eller komplementhuset. Skattereduktion kan inte medges för markarbete som utförs till byggnad på ofri grund. Skattereduktion för markarbete som utförs på tomt som innehas med tomträtt kan medges förutsatt att övriga förutsättningar för skattereduktion är uppfyllda.

text: Skattereduktion medges även för arbete med att återställa det uppgrävda området förutsatt att återställningsarbetet utförs så snart det kan ske, dock senast inom sex månader från det att det markarbete som gav rätt till skattereduktion utfördes.

text: Med återställningsarbete avses sådant arbete som är nödvändigt för att återställa det uppgrävda området i ursprungligt skick. Skattereduktion medges inte för sådant återställningsarbete som innebär en förbättring eller förändring (nyanläggning) av det uppgrävda området.

text: Skattereduktion för husarbete medges endast för arbetskostnaden. Det innebär att skattereduktion bara kan medges för arbetskostnaden för den eller de personer som utför grävarbetet. Maskinkostnaden, som vid markarbete oftast utgör den största delen av kostnaden, ger inte rätt till skattereduktion.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: I samband med att markarbete som ger rätt till skattereduktion utförs har fråga uppkommit om skattereduktion även kan medges för igenfyllnad av det uppgrävda området och i så fall hur lång tid man har på sig för att återställa marken. Vidare har fråga uppkommit om hur arbetskostnad för markarbete ska beräknas.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Reglerna om rätt till skattereduktion för husarbete (ROT- och hushållsarbete) finns i

text: 67 kap.

text: 19 §§

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: Som hushållsarbete räknas även reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av småhus, ägarlägenhet och bostadsrätt (ROT-arbete), se 13 a och b §§.

text: Skattereduktion medges även för enklare trädgårdsarbete som häck- och gräsklippning samt krattning och ogräsrensning som utförs på tomt eller i trädgård i nära anslutning till bostaden.

text: Skattereduktion medges endast för arbetskostnad, se 11 § 3.

text: I proposition 2008/09:178 s. 35 f. anges följande beträffande markarbete:

text: ”Härutöver kan konstateras att regeringens förslag att ROT-arbete ska räknas som hushållsarbete inte i sig innebär något krav på att arbetet ska utföras i bostaden. Avgörande är i stället de avgränsningar som regeringen närmare redogör för ovan, nämligen att det ska vara fråga om reparation, underhåll, om- eller tillbyggnad av ett småhus, en ägarlägenhet eller en bostadsrätt. Denna formulering kan närmast jämföras med tidigare lagstiftning om skattereduktion för ROT-arbeten i vilken angavs att skattereduktionen avsåg ’utgifter för reparation och underhåll samt utgifter för om- och tillbyggnad av bostadshus’ (jfr 2 § lagen [2004:752] om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus). Någon särskild reglering om markarbeten fanns inte i tidigare lagstiftning. Enligt regeringens mening finns det mot denna bakgrund inte skäl att i den nu föreslagna lagen införa en särskild bestämmelse för de former av ROT-arbete som utgörs av markarbete.

text: Vad så gäller vilken typ av markarbeten som omfattas av förslaget anser regeringen även här att utgångspunkten bör vara att omfattningen i möjligaste mån bör vara densamma som vid tillämpningen av tidigare lagstiftning. Markarbete som typiskt sett ingår är därmed i första hand markarbeten för reparation och underhåll av el-, vatten- och avloppsledningar i direkt anslutning till byggnaden. Dränering kan därmed anses ingå liksom ledningar för elektricitet eller elektronisk kommunikation samt anläggningar för värmeförsörjning. Vidare bör markarbete vid borrning för jord- eller bergvärme anses ingå, liksom arbete med borrning eller nedgrävning av brunn om vatten dras in i ett bostadshus. Dessa former av markarbete bör anses ske i direkt anslutning till byggnaden under förutsättning att elektriciteten, värmen, vattnet etc. är avsett att tillföras byggnaden samt att arbetet utförs på den tomt som bostaden är belägen på. Avgränsningen att arbetet ska ske i direkt anslutning till byggnaden samt på den tomt som bostaden är belägen på innebär vidare att arbeten som utförs på en samfällighet i vilken fastighetsägaren är delägare inte omfattas av skattereduktion. Som regeringen återkommer till nedan är det endast arbetskostnaden för markarbetet som omfattas av skattereduktionen. Kostnader för maskiner, exempelvis vid grävnings- och borrningsarbete, omfattas därmed inte.”

text: I proposition 2006/07:94 s. 41 f. anges följande beträffande trädgårdsarbete:

text: ”Även vissa enklare former av trädgårdsarbete som utförs på en tomt eller i en trädgård som hör till bostaden bör omfattas av skattereduktionen. Detta är arbeten som i dag i hög utsträckning utförs svart eller av hushållen själva. Trädgårdsarbete är dock i förhållandevis stor utsträckning något som utförs av eget intresse och är en form av fritidsaktivitet. Det kan därför antas att en möjlighet att få skattereduktion för utgifter för alla former av trädgårdsarbete sannolikt inte skulle medföra någon nämnvärd ökning av arbetsutbudet. En förutsättning för skattereduktion bör därför vara att det arbete som omfattas av skattereduktion avser normalt, återkommande arbete av löpande karaktär som utförs i syfte att hålla tomten eller trädgården i acceptabelt skick och som inte kräver några specialistkunskaper. Regeringen anser därför att det trädgårdsarbete som skall omfattas skall vara häckklippning, gräsklippning, krattning och ogräsrensning. Därigenom omfattas således inte planteringsarbeten, trädbeskärning, trädfällning eller anläggningsarbeten som utförs på tomten.”

text: I proposition 2008/09:178 s. 38 anges följande beträffande maskinkostnad:

text: ”Det är således endast arbetskostnaden som omfattas av skattereduktionen. Regeringen anser att det på samma sätt som för hushållsarbete endast ska vara arbetskostnaderna för ROT-arbetet som kan ingå i underlaget för skattereduktion. --- Som underströks av regeringen när skattelättnaden för utgifter för hushållsarbete infördes bör endast arbetskostnaden omfattas av skattereduktion eftersom reduktionen syftar till att subventionera vit sysselsättning. Som exempel på utgifter som inte ingår nämndes i förarbetena kostnader för en gräsklippare eller snöplog (

text: prop. 2006/07:94, s. 49

text: ). Regeringen anser att samma regler som i dag gäller för hushållsarbete också ska gälla för ROT-arbete. Det finns således inte skäl att nu göra någon annan bedömning vad gäller arbetskostnaden. Kostnader för t.ex. gräv- och borrmaskiner bör därför inte utgöra en del av arbetskostnaden. Eftersom maskinkostnader inte berättigar till skattereduktion kan det vara en fördel, såväl för utföraren som för köparen, att maskinkostnader särskiljs från arbetskostnad i faktura eller liknande underlag.”

text: 4 Bedömning

text: Av lagstiftningen och dess förarbeten framgår att skattereduktion för husarbete kan medges för vissa markarbeten men bara för den faktiska arbetskostnaden. Av förarbetena framgår vidare att skattereduktion inte ska medges för planteringsarbeten och anläggningsarbeten som utförs på tomten.

text: Återställningsarbete

text: Markarbete medför regelmässigt att den befintliga tomtmarken eller trädgården skadas i samband med att arbetet utförs. Arbetet som sådant, exempelvis dränering av husgrund eller nedgrävning av fiberoptik, ger rätt till skattereduktion. Även återfyllnad av den uppgrävda marken ger rätt till skattereduktion. Sådant arbete sker normalt i direkt anslutning till att markarbetet slutförs. Övrigt återställande av tomtmarken eller trädgården där grävarbetet utförts, exempelvis återläggning av gräsmatta och återplantering av de växter som tidigare växte där grävarbetet utfördes kan ge rätt till skattereduktion förutsatt att arbetet utförs i direkt anslutning till det utförda grävningsarbetet, dock senast inom sex månader.

text: Av lagstiftningen om skattereduktion med dess förarbeten framgår att skattereduktion inte ska medges för plantering och anläggning av trädgård. Detta medför att skattereduktion inte kan medges för nyanläggning av trädgård eller plantering av nya växter även om sådant arbete skulle ske i samband med att markarbete som ger rätt till skattereduktion har utförts..

text: Arbetskostnad

text: Skattereduktion kan endast medges för arbetskostnad. Markarbete utförs ofta med dyrbara maskiner där maskinkostnaden ofta utgör en större del av den totala kostnaden för arbetet. För att skattereduktion ska kunna medges måste arbetskostnaden specificeras. Arbetskostnaden bör beräknas per arbetad timme och arbetskostnaden bör normalt inte beräknas högre än timpriset för en hantverkare.

text: Exempel 1

text: Hasse har anlitat en firma för att gräva en brunn på tomten. I samband med att marken kring brunnen läggs igen anlägger Hasse en ny plantering. Hasse kan inte få skattereduktion för den nya planteringen eftersom det är ett anläggningsarbete som inte ger rätt till skattereduktion.

text: Exempel 2

text: I september 2009 utfördes ett omfattande grävarbete på Svens tomt med anledning av att avloppet till Svens fastighet behövde bytas ut. Entreprenören fyllde igen den uppgrävda marken men eftersom Sven åkte utomlands på långsemester så skedde inte något ytterligare återställande av marken. I juni 2010 bestämmer sig Sven för att återställa marken i ursprungligt skick. Eftersom så lång tid förflutit, mer än sex månader, sedan det markarbete som ger rätt till skattereduktion utfördes kan skattereduktion inte medges för det anläggningsarbete som utförs för att återställa tomten i ursprungligt skick eftersom anläggningsarbete i trädgård inte ger rätt till skattereduktion.

text: Exempel 3

text: Hjördis har anlitat en firma för att gräva och lägga ner ett nytt avloppsrör. Arbetet utförs på Hjördis tomt och företaget utför grävarbetet med hjälp av en grävmaskin. I samband med att marken läggs igen återplanteras de vinbärsbuskar som grävdes upp i samband med markarbetet. Eftersom återställningen enbart avser plantering av sådana växter som fanns innan arbetet startade kan skattereduktion medges för hela återställningsarbetet.

text: Exempel 4

text: Arbetet på Hjördis tomt tog tio timmar inklusive grävarbete (med maskin). Hjördis betalade 20 000 kr för hela arbetet inklusive material. Arbetskostnaden har beräknats till 450 kr inklusive moms per timme vilket innebär en total arbetskostnad om 4 500 kr (10x450). Hjördis har rätt till en skattereduktion med 2 250 kr vilket innebär att hon ska betala 17 750 kr till utföraren och att utföraren kan få ytterligare 2 250 kr från Skatteverket när Hjördis har betalat sin räkning.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 115578-11/111

title: Skattefri utdelning enligt lex Asea av andelar av aktier

text: 1 Sammanfattning

text: För att en utdelning ska vara skattefri enligt lex Asea krävs bland annat att utdelningen av aktier i dotterbolaget görs i förhållande till innehavet av aktier i moderbolaget. Detta kan ofta leda till att en aktieägare får förutom hela aktier också en andel i en aktie som säljs för hans räkning. Skatteverket anser att detta inte innebär att skattefriheten förloras.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Då aktier i ett dotterbolag delas ut till aktieägarna i moderbolaget kan utdelningen vara skattefri enligt

text: 42 kap. 16 § inkomstskattelagen

text: , IL (lex Asea). En förutsättning är att utdelningen lämnas i förhållande till innehavet av aktier i moderbolaget.

text: Det förekommer att bolag gör en aktiesplit i dotterbolaget före utdelningen för att varje aktieägare ska erhålla ett helt antal aktier i utdelning. Tvekan råder om andelar i aktier som säljs för aktieägarnas räkning ska anses ha tillfallit aktieägarna i förhållande till deras innehav av aktier i moderbolaget.Frågan är således om kravet att utdelningen ska ske i förhållande till innehavet av aktier i moderbolaget innebär att aktieägarna alltid måste få ett helt antal aktier i dotterbolaget eller bibehålls skattefriheten även om någon aktieägare förutom hela aktier också får en andel i en aktie?Exempel: Utdelning görs med en dotterbolagsaktie för varje femtal aktier som innehas i moderbolaget. En person har tolv aktier. Han får två hela aktier och två femtedelar av en tredje aktie. Kan utdelningen ändå vara skattefri?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Utdelning från ett svenskt aktiebolag i form av andelar i ett dotterbolag ska inte tas upp till beskattning om vissa krav är uppfyllda (

text: 42 kap. 16 §

text: IL). Ett av dessa krav är att utdelningen ska lämnas i förhållande till innehavda aktier i moderbolaget. Ett annat krav är att samtliga moderbolagets andelar i dotterbolaget ska delas ut.Av förarbetena framgår att syftet med bestämmelserna är att ett bolag ska kunna dela upp sin verksamhet på två olika bolag som ägs direkt av aktieägarna utan beskattningskonsekvenser (

text: prop. 1990/91:167

text: ). Syftet med kravet att utdelningen ska ske i förhållande till aktieinnehavet i moderbolaget är att en riktad utdelning skulle innebära en värdeöverföring på ägarnivån. En sådan möjlighet ansågs innebära en komplikation som det inte fanns anledning att införa (

text: prop. 1998/99:15 s. 244

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: I marknadsnoterade bolag är det regelmässigt så att vissa aktieägare har ett antal aktier i moderbolaget som inte är jämnt delbart med det antal som berättigar till en hel aktie i dotterbolaget. Dessa andelar i aktier representerar en liten del av totala antalet aktier i bolaget och har begränsad ekonomisk betydelse.Försäljningspriset för dessa andelar av aktier tillfaller den aktieägare som är berättigad till andelen i aktien vid utdelningen. Enligt Skatteverkets uppfattning skulle det strida mot syftet med bestämmelsen att inte anse att utdelningen ändå görs i förhållande till antalet aktier i moderbolaget.Enligt Skatteverkets mening kan en utdelning vara skattefri även om några av aktieägarna erhåller en andel i en aktie som säljs för deras räkning. Förutsättningen är att utdelningen i sin helhet görs i förhållande till antalet aktier i moderbolaget.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 11632-16/111

title: Skattefri ersättning enligt SINK för logi och resa vid tillfällig anställning

text: Nytt: 2021-11-25

text: Observera att SINK har ändrats från och med den 1 januari 2021. I de delar där ställningstagandet hänvisar till

text: 6 § 2 a)

text: SINK avses numera

text: 6 § 1 a)

text: SINK och där hänvisning sker till

text: 6 § 2 b)

text: SINK, avses numera

text: 6 § 1 b)

text: SINK.

text: 1 Sammanfattning

text: Ersättning vid tillfällig anställning i Sverige som en arbetsgivare betalar för kostnad för logi och resor vid anställningens början respektive slut är skattefri enligt SINK.

text: Skatteverket anser att med tillfällig anställning avses en anställning som varar i högst sex månader. Skatteverket anser därmed att vid längre anställningar är sådana ersättningar för logi och resor skattepliktiga förmåner.

text: Det är bara tillfällig bostad som behövs för den tillfälliga anställningen som är skattefri. Om arbetet i Sverige utförs på två olika platser och det därför behövs två tillfälliga bostäder anser Skatteverket att båda är skattefria. Den tillfälliga bostaden behöver inte vara belägen i Sverige. Ordinarie bostad i hemlandet som arbetsgivaren betalar kostnaden för är däremot en skattepliktig förmån.

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstagande 2004-11-29 ( dnr

text: 130 657557-04/111

text: ). Det innebär ingen ändring i den materiella bedömningen utan är enbart fråga om ett förtydligande av att det som avses med tillfällig anställning även har betydelse för när skattefrihet ska gälla avseende resor till respektive från Sverige enligt SINK.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit om bestämmelsen i SINK om skattefritt logi och skattefri resa är tillämplig även vid långvariga anställningar. Fråga är också om det spelar någon roll vilken bostad arbetsgivaren betalar kostnaden för, den i Sverige eller den i hemlandet.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Lag (

text: ) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK) är tillämplig på begränsat skattskyldiga personer. I

text: 6 § 2

text: SINK finns bestämmelse som innebär att vissa ersättningar från arbetsgivare är skattefria vid en tillfällig anställning.

text: Av

text: 6 § 2 a)

text: SINK framgår att ersättning som vid en tillfällig anställning i Sverige betalas av en arbetsgivare för kostnader för resa till och från Sverige vid anställningens början respektive slut är undantagen från skatteplikt.

text: Enligt

text: 6 § 2 b)

text: SINK är ersättning som vid en tillfällig anställning i Sverige betalas av en arbetsgivare för kostnader för logi för tid under vilken arbetet utförs i Sverige skattefri.

text: I

text: prop. 1990/91:54 s. 286

text: finns följande uttalande:

text: ”De som kommer hit från utlandet för korttidsuppdrag torde inte sällan vara särskilt kvalificerade personer som kontrakterats just för sina speciella färdigheter eller kunskaper Det torde därvid inte vara ovanligt att arbetsgivaren står för kostnader för resan hit och härifrån och även kostnaden för bostaden här. Jag anser att sådana ersättningar bör undantas från skatteplikt i dessa fall.”

text: 4 Bedömning

text: Enligt lagtexten ska det vara fråga om en tillfällig anställning. Av förarbetena framgår att man haft specialister på korttidsuppdrag i åtanke där arbetsgivaren skulle kunna tillhandahålla en skattefri bostad här och betala skattefri ersättning för resa till och från Sverige vid arbetets början respektive slut.

text: Även begränsat skattskyldiga personer har ibland anställningar som pågår i flera år. Enligt Skatteverkets uppfattning är bestämmelsen om skattefritt logi och skattefri resa inte tillämplig på sådana anställningar eftersom det inte är fråga om en tillfällig anställning. Bestämmelsen är avsedd för korttidsuppdrag och den som vistas i Sverige mer än sex månader blir normalt sett obegränsat skattskyldig. SINK är då inte längre tillämplig och ersättning för resa till och från Sverige vid anställningens början respektive slut och logi som arbetsgivaren tillhandahåller blir då skattepliktiga förmåner. Skatteverket anser att gränsen för vad som är en tillfällig anställning enligt

text: 6 § 2

text: SINK går vid sex månader. Varar anställningen längre är den inte tillfällig även om personen är begränsat skattskyldig. Ersättning som arbetsgivare betalar för resa till och från Sverige vid anställningens början respektive slut och bostad som arbetsgivaren tillhandahåller är då inte skattefria.

text: Enligt lagtexten ska det vara fråga om logi för den tid under vilken arbetet utförs i Sverige. I förarbetena talas det om kostnaden för bostaden här. Enligt Skatteverkets uppfattning är det bara en tillfällig bostad som behövs för att kunna utföra arbetet i den tillfälliga anställningen i Sverige som är skattefri. Om arbetsgivaren betalar bostaden i hemlandet i stället för den tillfälliga bostaden här, är det en skattepliktig förmån.

text: Den tillfälliga bostaden behöver inte vara belägen i Sverige. Om den exempelvis är belägen i ett annat land än Sverige är den ändå skattefri. Det får däremot inte vara fråga om en ordinarie bostad i det landet.

text: Om arbetet i Sverige utförs på exempelvis två olika platser och det därför behövs två tillfälliga bostäder är båda skattefria. Betalar arbetsgivaren däremot både en tillfällig bostad och en fritidsbostad är fritidsbostaden en skattepliktig förmån.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 11634-16/111

title: Uthyrning av lokal och anläggning för idrottsutövning, mervärdesskatt

text: Nytt: 2022-12-21

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2022-12-21, dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: Uthyrning av en fastighet är som huvudregel en omsättning som är undantagen från skatteplikt. Undantaget omfattar dock inte korttidsuthyrning av lokaler och anläggningar för idrottsutövning. Sådan uthyrning behandlas i stället som en idrottstjänst.

text: För att en uthyrning ska anses som en idrottstjänst är det tre förutsättningar som ska vara uppfyllda

text: det ska vara uthyrning av en lokal eller anläggning för idrottsutövning

text: lokalen eller anläggningen ska användas för idrottsutövning

text: det ska vara en korttidsuthyrning, d.v.s. någonting annat än en skattefri fastighetsuthyrning.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning kan en samtidig uthyrning av en idrottslokal till flera hyresgäster behandlas på olika sätt beroende på hur respektive avtal ser ut och övriga omständigheter kring uthyrningarna. Uthyrningen till en hyresgäst kan därmed anses som en skattefri uthyrning av fastighet medan uthyrningen till en annan hyresgäst ska anses som en idrottstjänst. Detta är en skillnad mot vad som framgått av förarbetena (

text: prop. 1996/97:10 s. 55

text: För att avgöra om uthyrningen ska anses som en skattefri fastighetsuthyrning eller som en idrottstjänst kan flera olika omständigheter beaktas. Skatteverket anser att följande omständigheter har betydelse för att avgöra gränsdragningen.

text: uthyrningstidens längd

text: hyresvärdens närvaro i lokalen

text: beräkningen av ersättningen

text: hyresgästens möjlighet att fritt förfoga över lokalen

text: En sammantagen bedömning av dessa omständigheter måste göras för varje idrottslokal och för varje enskild hyresgäst. Uthyrningstidens längd är av väsentlig betydelse men denna omständighet är inte ensamt avgörande vid bedömningen av om det är en skattefri fastighetsuthyrning eller en idrottstjänst.

text: Vid bedömningen måste man också beakta om en av hyresgästerna har en särställning i förhållande till övriga. Om avtalsvillkor eller prissättning väsentligt skiljer sig åt mellan de olika hyresgästerna kan det vara ett tecken på att tjänsterna till de olika hyresgästerna ska bedömas på olika sätt.

text: Eventuella inventarier som ingår i uthyrningen ska i normalfallet anses som en integrerad del av tillhandahållandet och därmed sakna ett eget självständigt värde för en genomsnittlig köpare.

text: 2 Frågeställning

text: Det har uppkommit frågor om EU-domstolens dom

text: , Temco Europe, innebär att vissa uttalanden i förarbetena om uthyrning av idrottslokaler (

text: prop. 1996/97:10 s. 55

text: ) inte längre är aktuella. Frågorna har aktualiserats genom Kammarrätten i Göteborgs dom 2015-08-31, mål nr 2601-14.

text: I detta ställningstagande redogör Skatteverket för sin syn på vilka omständigheter som kan vara relevanta för att avgöra om en uthyrning av en lokal eller anläggning för idrottsutövning ska anses som en skattefri fastighetsuthyrning eller som en korttidsuthyrning (idrottstjänst).

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Nationell rätt

text: Från skatteplikt undantas bl.a. överlåtelse och upplåtelse av arrenden, hyresrätter, bostadsrätter, tomträtter, servitutsrätter och andra rättigheter till fastigheter (

text: 3 kap. 2 § mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML).

text: Undantaget avseende fastigheter omfattar inte korttidsupplåtelse av lokaler och anläggningar för idrottsutövning (

text: 3 kap. 3 § första stycket 10

text: ML).

text: De uppräknade fallen i

text: 3 kap. 3 § första stycket

text: ML kan vara både undantag från huvudregeln i

text: 3 kap. 2 § första stycket

text: ML och klarläggande av vad huvudregeln inte omfattar (

text: SOU 1994:88 s. 114

text: Från skatteplikt undantas omsättning av tjänster varigenom någon bereds tillträde till idrottsligt evenemang eller tillfälle att utöva idrottslig verksamhet och tjänster som har omedelbart samband med utövandet av den idrottsliga verksamheten, om dessa tjänster omsätts av den som tillhandahåller den idrottsliga verksamheten. Undantaget gäller bara om tjänsterna omsätts av staten eller en kommun eller av en förening i de fall verksamheten inte anses som ekonomisk enligt

text: 4 kap. 8 §

text: ML (

text: 3 kap. 11 a §

text: ML).

text: Omsättning av tjänster inom idrottsområdet som anges i

text: 3 kap. 11 a § första stycket

text: ML men som inte är undantagna från skatteplikt omfattas av skattesatsen 6 procent (

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 10

text: ML).

text: Enligt förarbetena avses med korttidsupplåtelse i princip all utövning av sport eller idrott mot avgift som sker i lokal eller på anläggning. Som exempel kan nämnas upplåtelse av banor för badminton, tennis (oavsett om uthyrningen avser strötimmar eller kontrakt per säsong), bowling, golf och upplåtelse av idrottshall för gymnastik. Utanför tillämpningsområdet för korttidsupplåtelse kommer endast vissa speciella situationer att hamna, såsom när ett företag eller en konferensanordnare för en längre tid och med uteslutande av alla andra hyr en idrottsanläggning (inte en enstaka bana i en större anläggning) eller idrottslokal (

text: prop. 1996/97:10 s. 55

text: Det förhållandet att idrottstjänster omsätts till en arbetsgivare för att användas av de anställda medför inte att en annan skattesats än 6 % ska användas på tillhandahållandet (

text: RÅ 2007 ref. 39

text: Kammarrätten har ansett att en uthyrning av en idrottslokal som sker samtidigt till en förening och till andra hyresgäster inte är ett hinder för att vissa av uthyrningarna kan kvalificeras som skattefria uthyrningar av fastighet. En helhetsbedömning ska göras av bolagets tillhandahållanden till hyresgästerna enligt hyresavtalen och övriga omständigheter. Kammarrätten konstaterade att annat inte har framkommit än att hyresgästerna har en exklusiv rätt till de hyrda lokalerna i förhållande till andra som enligt lag och avtal inte har en motsvarande rätt att använda lokalerna. Den omständighet att bolaget hyr ut idrottslokalerna till flera hyresgäster som samtidigt använder lokalerna, hindrar alltså inte att vissa tillhandahållanden bedöms som från skatteplikt undantagen uthyrning av lokal. Inte heller de begränsningar i hyresgästernas besittningsrätt i förhållande till bolaget som gäller enligt hyresavtalen hindrar en sådan bedömning (Kammarrätten i Göteborgs dom 2015-08-31, mål nr 2601-14).

text: 3.2 Unionsrätt

text: Uthyrning av fast egendom är undantaget från skatteplikt (

text: artikel 135.1 l i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet). Medlemsstaterna får även besluta om ytterligare begränsningar av detta undantag för fast egendom (artikel 135.2 andra stycket i mervärdesskattedirektivet).

text: Medlemsstaterna får tillämpa en reducerad skattesats på utnyttjande av sportanläggning (

text: artikel 98.1

text: och punkt 14 i bilaga III i mervärdesskattedirektivet).

text: För att det ska vara fråga om uthyrning av fast egendom ska alla egenskaper som kännetecknar en sådan transaktion vara uppfyllda. Det innebär att ägaren till en byggnad mot hyra och för en tid som överenskommits ska ge en hyresgäst rätt att ta egendomen i besittning och utestänga andra från den. Undantaget från skatteplikt avseende fastighetsuthyrning ska tolkas restriktivt. Om något villkor inte är uppfyllt, kan bestämmelsen inte tillämpas analogt enbart på grund av att användningen av den aktuella fasta egendomen mest liknar uthyrning (

text: , Régie, punkt 22 och 23 samt där angiven praxis).

text: Villkoret rörande hyrestiden syftar till att särskilja fastighetsuthyrning, som vanligtvis utgör en förhållandevis passiv verksamhet som har samband med att viss tid förflyter och som inte skapar något betydande mervärde från andra aktiviteter som antingen är av industriellt eller kommersiellt slag eller som bättre kännetecknas av att en tjänst tillhandahålls än att endast egendom ställs till förfogande. Som exempel nämns rätten att använda en golfbana, rätten att använda en bro mot att betala en vägavgift och rätten att installera cigarettautomater i en affärslokal (

text: , Temco Europé, punkt 20).

text: En hyrestagares rätt att exklusivt använda en fastighetet kan begränsas i avtalet med hyresvärden. Hyresvärden kan t.ex. förbehålla sig rätten att regelbundet besöka den uthyrda fastigheten. Ett hyresavtal kan även avse vissa delar av en fastighet som skall användas tillsammans med andra. Att det i avtalet finns bestämmelser som på detta sätt begränsar rätten att använda de hyrda lokalerna hindrar inte att det är fråga om en användning som är exklusivt i förhållande till andra som inte enligt lag eller avtal kan göra gällande någon rätt till den hyrda egendomen (

text: , Temco Europé, punkt 25).

text: EU-domstolen har uttalat att en hyresvärds närvaro i anläggningarna skulle kunna utgöra ett indicium på en mer aktiv roll än vad som är brukligt vid uthyrning av fast egendom. Det ekonomiska värdet av olika tillhandahållna tjänster kan också vara ett indicium på att en transaktion i sin helhet ska kvalificeras som ett tillhandahållande av tjänster, snarare än uthyrning av fast egendom. Även längden på den tid under vilken den fasta egendomen ska användas är av betydelse för att avgöra om en tjänst ska anses som en uthyrning av fastighet eller om det istället ska klassificeras som tillhandahållande av en annan tjänst. För att det ska vara frågan om en uthyrning av fastighet får användningen i princip inte vara enbart tillfällig eller övergående (

text: , Régie, punkterna 31- 37).

text: En uthyrning av en golfbana till en spelare innebär inte bara att mark passivt upplåts utan även att en rad kommersiella aktiviteter genomförs, såsom att den som tillhandahåller tjänsten ständigt övervakar, administrerar och underhåller anläggningen samt ställer andra anläggningar till förfogande. Endast under mycket speciella omständigheter kan en sådan upplåtelse anses vara en fastighetsuthyrning. EU-domstolen har konstaterat att även sådana omständigheter som att det är frågan om en klubbs ”kollektiva” användning av anläggningar och inte om enskilda spelares tillträde samt att användningen är återkommande, varaktig och i princip exklusiv under den avtalade tiden kan beaktas vid bedömningen (

text: , Régie, punkterna 26-27 och där angiven praxis).

text: Det är inte absolut nödvändigt att hyrestiden avtalas då kontraktet ingås. Det är nämligen det faktiska avtalsförhållandet som ska beaktas. Avtalsparterna kan under avtalstiden komma överens om att förlänga eller förkorta hyrestiden (

text: , Temco Europé, punkt 22).

text: En hyresvärds ersättning som har ett strikt samband med hur länge hyresgästen använder egendomen är det som bäst återspeglar hyresförhållandets passiva karaktär. Detta innebär dock inte att en ersättning som bestäms även av andra element medför att rättsförhållandet inte ska klassificeras som ”uthyrning av fast egendom” i den mening som avses i mervärdesskattedirektivet. Det gäller särskilt om det är uppenbart att dessa andra element är av underordnad betydelse i förhållande till den del av ersättningen som bestäms utifrån avtalstiden eller då dessa element inte utgör ersättning för något annat än att egendomen ställs till förfogande (

text: , Temco Europé, punkt 23).

text: När det gäller kvalificeringen av användningen av idrottsanläggningar har EU-domstolen konstaterat att tillhandahållandet i görligaste mån ska kvalificeras utifrån en samlad bedömning för att avgöra vilka som är den aktuella transaktionens viktigaste kännetecken (

text: Stockholm Lindöpark punkt 26 och

text: Régie punkterna 24-25).

text: Varje transaktion ska normalt ses som separat och självständig. En transaktion som ur ekonomisk synvinkel utgörs av en enda prestation ska inte på ett konstgjort sätt delas upp så att mervärdesskattesystemets funktion försämras. Det är därför viktigt att söka efter de delar som är kännetecknande för transaktionen i fråga för att avgöra om den skattskyldige tillhandahåller den genomsnittliga konsumenten flera huvudsakliga separata prestationer eller en enda prestation (

text: , Aktiebolaget NN, punkterna 22-23 och där angiven praxis).

text: När man ska bedöma om det rör sig om ett eller flera tillhandahållanden kan innehållet i hyresavtalet utgöra en viktig indikation. Även sådana omständigheter som ger uttryck för avtalsparternas intressen, såsom exempelvis prissättnings- och faktureringsmetoder, kan beaktas för att fastställa de omständigheter som är kännetecknande för den berörda transaktionen. Det ska bland annat undersökas huruvida hyresgästen och hyresvärden enligt avtalet främst vill hyra respektive hyra ut en fastighet och endast subsidiärt önskar erhålla respektive tillhandahålla andra tjänster, även om dessa är nödvändiga för användningen av fastigheten (

text: , Wojskowa, punkterna 35-37).

text: Om en fastighet som bjuds ut till uthyrning objektivt sett, ur ett ekonomiskt perspektiv, framstår som en helhet tillsammans med tillhörande tjänster, kan dessa tjänster tillsammans med uthyrningen anses utgöra ett enda tillhandahållande (

text: , Wojskowa, punkt 42).

text: 4 Bedömning

text: Idrottstjänster är undantagna från skatteplikt bara när de omsätts av staten, en kommun eller av en förening i de fall verksamheten inte anses som ekonomisk enligt

text: 4 kap. 8 §

text: ML. När de omsätts av någon annan är de skattepliktiga och beskattas med skattesatsen 6 procent.

text: det ska vara uthyrning av en lokal och anläggning för idrottsutövning (se avsnitt 4.1)

text: lokalen eller anläggningen ska användas för idrottsutövning (se avsnitt 4.2)

text: det ska vara en korttidsuthyrning, d.v.s. någonting annat än en skattefri fastighetsuthyrning (se avsnitt 4.3)

text: 4.1 Lokal eller anläggning för idrottsutövning

text: Om lokalen inte är en idrottslokal eller idrottsanläggning anses uthyrningen inte som en idrottstjänst. Det gäller även om hyresgästen använder lokalen eller anläggningen för idrottsutövning.

text: Skatteverket anser att begreppet "lokaler och anläggningar för idrottsutövning" avser antingen en lokal som är särskilt inredd för idrottsutövning eller en lokal som visserligen saknar särskild inredning men som ändå normalt används som idrottslokal, t.ex. en lokal för yogautövning.

text: Exempel på lokaler och anläggningar för idrottsutövning som är särskilt inredda för idrottsutövning är lokaler med banor för badminton, tennis, bowling, idrottshallar för gymnastik m.m. och anläggningar för golf.

text: En lokal inredd med whiteboardtavlor och hopfällbara stolar som vanligtvis hyrs ut för föreläsningar men som ibland hyrs ut till en hyresgäst som anordnar kurser i t.ex. pilates anses inte vara särskilt inredd för idrottsutövning. Det gäller även om det finns lös inredning såsom pilatesbollar att tillgå i lokalen. Om lokalen inte heller normalt används för idrottsutövning anses lokalen inte som en lokal eller anläggning för idrottsutövning.

text: 4.2 Användningen av lokalen eller anläggningen

text: För att en uthyrning av en idrottslokal eller idrottsanläggning ska anses som en idrottstjänst måste den även användas för idrottsutövning. Vid bedömningen måste man också ta hänsyn till att olika delar av en lokal eller en anläggning kan användas på olika sätt. Till exempel kan det finnas ytor eller rum i en idrottsanläggning som enbart används för administration, som klubbrum eller liknande. Eftersom sådana ytor eller rum inte används för idrottsutövning så kan en uthyrning av dessa inte anses som en idrottstjänst.

text: En uthyrning av en idrottshall för en konsert eller en antikmässa anses inte som en idrottstjänst. Enligt Skatteverkets uppfattning kan en sådan uthyrning antingen anses som en skattefri passiv fastighetsuthyrning eller som ett skattepliktigt tillhandahållande av en annan tjänst än en uthyrning av en fastighet.

text: En idrottstjänst kan ibland tillhandahållas i flera led. Det finns inget krav på att tjänsten direkt måste tillhandahållas till en idrottsutövare. Det innebär att bestämmelsen i

text: 3 kap. 3 § första stycket 10

text: ML kan gälla om uthyrningen sker till exempelvis en idrottsförening eller till ett företag som hyr lokalen i syfte att själva tillhandahålla idrottstjänster (se vidare Skatteverkets ställningstagande 2008-07-02, dnr

text: 131 402676-08/111

text: , ”Idrottstjänster – skatteplikt och skattesats”).

text: 4.3 Uthyrning av fastighet eller korttidsuthyrning av idrottslokal

text: Uthyrning av fastighet är ett unionsrättsligt begrepp vilket innebär att civilrättsliga nationella definitioner saknar betydelse. EU-domstolen har definierat detta begrepp. De grundläggande kännetecknen för en sådan uthyrning är hyresgästens exklusiva rätt att mot ersättning, under en avtalad tidsperiod, använda en fastighet som om han eller hon vore ägare av den. Är dessa kriterier inte uppfyllda kan uthyrningen inte anses som en uthyrning av fastighet.

text: ML har reglerat undantaget för fastigheter i huvudregeln i

text: 3 kap. 2 §

text: ML. Därutöver finns ett antal uppräknade fall i

text: 3 kap. 3 § första stycket

text: ML som medför skatteplikt. Denna uppräkning innefattar dels undantag från huvudregeln och dels tydliggöranden av vad huvudregeln inte omfattar.

text: I ML har det särskilt angetts att en korttidsuthyrning av lokaler och anläggningar för idrottsutövning inte omfattas av undantaget från skatteplikt avseende fastigheter. En sådan uthyrning anses i normalfallet som en skattepliktig idrottstjänst med en reducerad skattesats.

text: Motsvarande skrivning finns inte i mervärdesskattedirektivet. Däremot har EU-domstolen konstaterat att för att särskilja skattefri fastighetsuthyrning från andra aktiviteter ska avtalet med dess innebörd och tillämpning bedömas. Undantaget för fastighetsuthyrning kännetecknas av att den tjänst som tillhandahålls huvudsakligen innebär att lokaler eller utrymmen i fastigheter passivt ställs till förfogande mot viss ersättning som bestämts för en viss avtalstid. Detta ska skiljas från tjänster som innebär ett mera aktivt utnyttjande av egendomen. Sådana tjänster är skattepliktiga.

text: Medlemsstaterna har även rätt att besluta om begränsningar av undantaget för fast egendom (artikel 135.2 andra stycket i mervärdesskattedirektivet). Enligt Skatteverkets uppfattning ger dock varken förarbetsuttalandena eller lagtextens ordalydelse stöd för att bestämmelsen i

text: 3 kap. 3 § första stycket 10

text: ML utgör en sådan för svensk rätt särskild inskränkning av tillämpningsområdet för undantaget för uthyrning av fast egendom som införts med stöd av mervärdesskattedirektivet. Bestämmelsen i ML får istället ses som ett tydliggörande av vad som inte omfattas av undantaget från skatteplikt gällande fastigheter.

text: Det innebär att EU-domstolens praxis om vad som utgör uthyrning av fast egendom är relevant för gränsdragningen mellan skattefri uthyrning av fast egendom och korttidsuthyrning av lokaler för idrottsutövning (idrottstjänster).

text: 4.3.1 Uthyrning till flera

text: Gränsdragningen mellan en skattefri uthyrning av en fastighet och korttidsuthyrning av lokaler och anläggningar för idrottsutövning har i förarbetena uttryckts som att utanför tillämpningsområdet för korttidsuthyrning kommer endast vissa speciella situationer att hamna, såsom när ett företag eller en konferensanordnare för en längre tid och med uteslutande av alla andra hyr en idrottsanläggning (

text: prop. 1996/97:10 s. 55

text: Sedan detta uttalande tillkom har EU-domstolen angett att ett hyresavtal kan avse hela eller vissa delar av en fastighet som ska användas tillsammans med andra. En sådan begränsning i rätten att använda den hyrda lokalen hindrar inte att det kan vara fråga om en användning som är exklusiv i förhållande till andra. Det innebär att en uthyrning av en lokal eller anläggning för idrottsutövning till flera hyresgäster samtidigt kan betraktas som uthyrning av fastighet enligt ML.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning kan en uthyrning av en idrottslokal till flera hyresgäster samtidigt behandlas på olika sätt beroende på hur respektive avtal ser ut och övriga omständigheter kring uthyrningarna. En uthyrning till en hyresgäst kan därmed anses som en skattefri uthyrning av fastighet medan uthyrningen till en annan hyresgäst ska ses som en idrottstjänst.

text: Det innebär att ovanstående uttalanden i förarbetena om uthyrning av idrottslokaler (

text: prop. 1996/97:10 s. 55

text: ) inte längre är aktuella.

text: 4.3.2 Gränsdragning mellan en skattefri uthyrning av fastighet och korttidsuthyrning av idrottslokal (idrottstjänst)

text: En skattefri uthyrning av fastighet kännetecknas av hyresgästens exklusiva rätt att använda en fastighet som om han eller hon vore ägare av den. Det ska dessutom vara en förhållandevis passiv uthyrning som har samband med att viss tid förflyter.

text: En idrottstjänst innebär däremot ett mera aktivt utnyttjande av egendomen, såsom att den som tillhandahåller tjänsten ständigt övervakar, administrerar och underhåller anläggningen.

text: För att avgöra om uthyrningen ska ses som en skattefri fastighetsuthyrning eller som en idrottstjänst kan flera olika omständigheter beaktas. Skatteverket anser att följande omständigheter har betydelse vid gränsdragningen.

text: Uthyrningstidens längd

text: Enligt Skatteverkets uppfattning har uthyrningstidens längd väsentlig betydelse för att avgöra om en tjänst ska anses som en skattefri uthyrning av fastighet eller om den istället ska klassificeras som en idrottstjänst. För att det, vid en bedömning av uthyrningstidens längd, ska vara frågan om en skattefri uthyrning av fastighet får användningen av idrottsanläggningen i princip inte vara enbart tillfällig eller övergående.

text: Vid bedömningen av längden på uthyrningen är naturligtvis avtalsvillkoren av stor betydelse, dels avtalstiden och dels villkoren för förlängning. Men man måste även beakta den faktiska nyttjandetiden.

text: En uthyrning kan antingen avtalas som en obruten uthyrning (dygnet runt under en viss tid) eller som en återkommande uthyrning (t.ex. varje måndag klockan 10-11 under en viss tidsperiod).

text: Ett avtal om en obruten uthyrning där uthyrningstiden inte är enbart tillfällig eller övergående är i normalfallet inte en idrottstjänst. Som exempel kan nämnas en uthyrning av en golfanläggning (banor inklusive klubbhus, drivingrange m.m.) till en golfklubb där uthyrningen enligt avtalet ska ske under 6 månader med automatisk förlängning om ingen uppsägning sker. En sådan uthyrning ska i normalfallet anses som en skattefri fastighetsuthyrning (se även exempel 2 b.)

text: Om avtalet innebär en återkommande uthyrning ska uthyrningen i normalfallet anses som en korttidsuthyrning, d.v.s. som en idrottstjänst. Som exempel kan nämnas uthyrning av en fotbollsplan två timmar i veckan under ett år. Ett annat exempel är försäljning av ett gymkort där kunden kan välja träningstillfällen under en viss tidsperiod. Även om parterna har avtalat om en återkommande uthyrning kan det finnas situationer där en av flera hyresgäster har en särställning i förhållande till övriga som innebär att det i praktiken är en fastighetsuthyrning och inte en idrottstjänst (se exempel 4).

text: Hyresvärdens närvaro i lokalen

text: Att hyresvärden finns i lokalen under uthyrningstiden kan också utgöra en indikation på en mer aktiv roll än vad som är brukligt vid uthyrning av fast egendom. En hyresvärds närvaro i samband med en korttidsuthyrning av fastighet kan ofta indikera att det är frågan om en annan tjänst än en fastighetsuthyrning. Hyresvärdens närvaro syftar i dessa fall till att administrera och övervaka aktiviteterna i lokalen eller anläggningen. Som exempel kan nämnas uthyrning av en bana i en badmintonhall där hyresvärden vanligtvis har personal på plats.

text: Beräkningen av ersättningen

text: Hur den avtalade ersättningen bestäms kan också beaktas vid bedömningen av om tillhandahållandet ska ses som en aktiv eller passiv uthyrning. Om ersättningen har ett strikt samband med hur länge hyresgästen använder egendomen, t.ex. genom en fast månadshyra, är det en indikation på hyresförhållandets passiva karaktär (d.v.s. en skattefri fastighetstjänst).

text: Om ersättningen istället bestäms på annat sätt än genom att viss tid förflyter, t.ex. att man betalar per gång oavsett tiden man använder lokalen eller anläggningen kan det vara en indikation på ett mer aktivt tillhandahållande (d.v.s. en idrottstjänst).

text: Hyresgästens möjlighet att fritt förfoga över lokalen

text: Ytterligare omständigheter som kan indikera att det är frågan om en skattefri fastighetsuthyrning är att hyresgästen har en egen nyckel till anläggningen samt att denne fritt kan förfoga över alla utrymmen i lokalen och har möjlighet att själv bestämma över vilka och hur många som får bjudas in i lokalen (inom ramen för gällande brandsäkerhetsföreskrifter).

text: Sammanfattande slutsatser

text: En sammantagen bedömning av ovan angivna omständigheter måste göras för varje idrottslokal och för varje enskild hyresgäst. Man måste även beakta att en idrottsanläggning kan ha ytor som används på olika sätt. Uthyrningstidens längd är av väsentlig betydelse men denna omständighet är inte ensamt avgörande vid bedömningen av om det är en undantagen fastighetsuthyrning eller en idrottstjänst. I de fall det finns intressegemenskap mellan parterna i ett hyresförhållande har de stor möjlighet att gemensamt förfoga över avtalets innehåll. I en sådan situation finns anledning att närmare bedöma avtalsvillkor och övriga omständigheter vid prövningen av om uthyrningen ska anses som en skattefri uthyrning av fastighet eller som en idrottstjänst. (se exempel 2 b).

text: Om parterna har avtalat om en återkommande uthyrning måste man också beakta om en (eller flera) av hyresgästerna har en särställning i förhållande till övriga hyresgäster. Om avtalsvillkor eller prissättning väsentligt skiljer sig mellan de olika hyresgästerna så kan det vara ett tecken på att tjänsterna till de olika hyresgästerna ska bedömas på olika sätt. Ett exempel på skillnad i avtalsvillkor kan vara att en av hyresgästerna får tillgång till alla utrymmen i en lokal medan övriga bara disponerar en begränsad yta eller att en utav hyresgästerna har förtur att boka lokalen.

text: 4.4 Inventarier som hyrs ut tillsammans med lokalen eller anläggningen

text: Ett hyresavtal mellan hyresvärden och hyrestagaren kan, förutom dispositionsrätten till lokalen även omfatta tillgång till inventarier.

text: Om uthyrningen betraktas som en idrottstjänst , d.v.s. det är ett aktivt tillhandahållande och inte en passiv fastighetsuthyrning, så har fastigheten i sig inget självständigt värde för köparen. Även inventarierna får anses sakna ett självständigt värde för en köpare av en idrottstjänst. Det innebär att alla delar i normalfallet ingår som ett led i tillhandahållandet av idrottstjänsten. Ett exempel är en försäljning av ett gymkort där idrottsutövaren får tillgång till en helhet bestående av lokalerna, alla inventarier och övriga tjänster.

text: Även i de fall uthyrningen betraktas som en skattefri fastighetsuthyrning bör inventarierna ses som en integrerad del av fastighetsuthyrningen och därmed sakna ett eget självständigt värde för en genomsnittlig köpare. I normalfallet har inventarierna ett mindre ekonomiskt värde i förhållande till fastighetsuthyrningen och kan inte konsumeras oberoende av fastigheten. Skatteverkets uppfattning är därmed att inventarierna i normalfallet ska ingå som ett led i tillhandahållandet av den skattefria fastighetsuthyrningen.

text: 4.5 Exempel

text: Exempel 1, idrottstjänst

text: AB A äger en tennishall och hyr ut tennisbanor till föreningar, privatpersoner och företag. Bolaget har bland annat ett avtal med en tennisförening som innebär att föreningen hyr tre tennisbanor varje tisdag och torsdag kl. 16-19 under ett år. Föreningen i sin tur använder banorna till lektioner för medlemmar i föreningen. Hyran är bestämd till ett fast pris för hela året men föreningen har delat upp betalningarna på 10 tillfällen. AB A har under dagtid personal på plats i receptionen. Föreningen har dock en egen nyckel och låser lokalen när de avslutat sin verksamhet.

text: Skatteverket anser att uthyrningstidens längd är av väsentlig betydelse vid bedömningen av om det är en skattefri fastighetsuthyrning eller en idrottstjänst. I detta fall är avtalet visserligen ingånget för ett år, men det är en återkommande uthyrning vilket i normalfallet bör ses som en korttidsuthyrning. Hyresvärden har även personal på plats under viss del av uthyrningen. Även om föreningen har en nyckel och det är frågan om en fast ersättning anser Skatteverket att det är frågan om en idrottstjänst. Idrottstjänsten är skattepliktig och beskattas med skattesatsen 6 %.

text: Exempel 2 a, skattefri uthyrning av fastighet

text: B är ett bolag som är helägt av en idrottsförening. B hyr en idrottsanläggning av en kommun som består av ett gym, lokaler för gruppträning, omklädningsrum med duschar och bastu, ett lagerutrymme, en reception samt ett fikarum för personalen. B har ingått ett avtal med idrottsföreningen som innebär att föreningen får tillgång till alla utrymmen och alla inventarier (d.v.s. en vidareuthyrning). Avtalet gäller för 1 år med 3 månaders uppsägningstid. Föreningen betalar en fast månadshyra för lokalen inklusive inventarierna. B har personal som utför städning i anläggningen, i övrigt är det föreningens personal som finns i reception m.m. Föreningen har tillgång till en egen nyckel och bestämmer över vilka och hur många som får vistas i anläggningen. B har uppgett att uthyrningen av inventarier utgör ca 10 % av det totala tillhandahållandet.

text: Skatteverket anser att uthyrningstidens längd är av väsentlig betydelse vid bedömningen av om det är en skattefri fastighetsuthyrning eller en idrottstjänst. I detta fall är avtalet ingånget för ett år och avser en obruten uthyrning, vilket i normalfallet bör ses som en skattefri uthyrning av fastighet. Föreningen har även en egen nyckel och bestämmer själv över aktiviteterna i anläggningen och över vilka och hur många som får vistas där. Dessutom har ersättningen bestämts som en fast månadsersättning. Även om uthyrningen också omfattar inventarier så utgör dessa endast en mindre del av den totala uthyrningen. Vid en sammantagen bedömning anser Skatteverket att det är frågan om en skattefri uthyrning av fastighet och att inventarierna ska anses som en integrerad del av fastighetsuthyrningen.

text: Exempel 2 b, skattefri uthyrning av fastighet - uthyrningstidens längd

text: Samma förutsättningar som i exempel 2 a, men avtalet mellan B och föreningen gäller istället för 1 månad.

text: Skatteverket anser att uthyrningstidens längd är av väsentlig betydelse vid bedömningen av om det är en skattefri fastighetsuthyrning eller en idrottstjänst. I detta fall avser avtalet en obruten uthyrning. Vid bedömningen av uthyrningstidens längd måste man även beakta om uthyrningen enbart är tillfällig eller övergående. I detta fall är avtalet ingånget för 1 månad. Parterna är dock i intressegemenskap och har ett gemensamt intresse av att tillsammans kunna förfoga över avtalsvillkoren. Det får även anses troligt att uthyrningen kommer att fortsätta under en längre tid än den månad som initialt har avtalats. Enligt Skatteverkets uppfattning ska i detta fall uthyrningstidens längd anses som mer än endast tillfällig eller övergående.

text: Vid en sammantagen bedömning anser Skatteverket att uthyrningen till föreningen inte bör påverkas av att avtalet endast ingåtts för 1 månad. Uthyrningen till föreningen bör därmed även i detta fall ses som en skattefri uthyrning av fastighet.

text: Exempel 2 c, uthyrning till flera hyresgäster (olika bedömningar för respektive hyresgäst)

text: Samma förutsättningar som i exempel 2 a, men B har ingått ytterligare avtal med tre företag. Av dessa avtal framgår att de tre hyresgästerna får tillgång till gym och omklädningsrum. Respektive hyresgäst får ta in ett begränsat antal personer under var sin vardag mellan kl. 9 och 15. Dessutom får hyresgästerna tillgång till rummet för gruppträning under en timme var i veckan. Avtalen gäller för 2, 6 respektive 9 månader med 1 månads uppsägningstid. I samtliga avtal (även i avtalet med föreningen) framgår att det kommer att finnas andra hyresgäster samtidigt i delar av lokalerna.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning kan en uthyrning av en idrottslokal till flera hyresgäster samtidigt behandlas på olika sätt beroende på hur respektive avtal ser ut och övriga omständigheter kring uthyrningarna. Det innebär att uthyrningen till föreningen inte bör påverkas av att det vid vissa tidpunkter finns andra hyresgäster samtidigt i lokalerna. Uthyrningen till föreningen bör därmed även i detta fall ses som en skattefri uthyrning av fastighet.

text: Uthyrningen till övriga hyresgäster är återkommande uthyrningar vilket i normalfallet bör ses som korttidsuthyrningar. Skatteverket anser inte att respektive hyresgäst kan ha en sådan särställning som indikerar att uthyrningen bör anses som skattefri fastighetsuthyrning. Idrottstjänsterna är skattepliktiga och beskattas med skattesatsen 6 %.

text: Exempel 3, idrottstjänster

text: D har uppfört en arena. Arenan hyrs bl.a. ut till en handbollsklubb, och en innebandyklubb. Respektive avtal löper på 1 år. Avtalen innebär att klubbarna har förtursrätt att boka arenan. Klubbarna samordnar bokningarna för ett halvår i taget. Övrig tid kan arenan bokas av andra för att användas vid idrottsarrangemang, konserter eller mässor. Klubbarna betalar dels en fast årsavgift för förtursrätten att boka och dels en timpenning för de bokade tiderna. Klubbarna bokar lokalen i genomsnitt 14 timmar var per vecka. D har personal på plats dels i receptionen och dels personal som underhåller och städar lokalerna. Klubbarna har ingen egen nyckel men bestämmer själva hur många och vilka som får närvara i arenan vid uthyrningen.

text: Skatteverket anser att uthyrningstidens längd är av väsentlig betydelse vid bedömningen av om det är en skattefri fastighetsuthyrning eller en idrottstjänst. I detta fall är avtalet ingånget för 1 år för respektive klubb, men det är däremot inte en obruten uthyrning utan avtalen ger bara förtur till bokningssystemet. Hyresvärden har även personal på plats under uthyrningen. Klubbarna kan visserligen sägas ha en särställning i förhållande till övriga hyresgäster genom förtursrätten. Respektive klubb använder dock inte anläggningen i så pass stor omfattning att denna förtursrätt innebär att uthyrningen ska anses som en fastighetsuthyrning. Sammantaget anser Skatteverket att uthyrningen till klubbarna ska anses som idrottstjänster. Idrottstjänsterna är skattepliktiga och beskattas med skattesatsen 6 %.

text: Exempel 4, uthyrning till flera hyresgäster där en hyresgäst har en särställning i förhållande till övriga

text: Bolag C äger en byggnad som innehåller dels skollokaler och dels en idrottsanläggning som består av en gymnastiksal och omklädningsrum med duschar. Gymnastiksalen är utrustad med inventarier såsom utrustning för handboll, basket, innebandy och gymnastik. C har ingått två avtal med en friskola. Skollokalerna hyrs ut med ensamrätt för friskolan och denna uthyrning är en skattefri uthyrning av lokal. Vid sidan av denna uthyrning hyr bolaget ut idrottsanläggningen och alla inventarier. Båda avtalen gäller för 10 år. Idrottsanläggningen hyrs ut med ensamrätt för skolan under vardagar klockan 7-17. Skolan betalar en fast månadshyra för anläggningen inklusive inventarierna. Skolan har tillgång till en egen nyckel och bestämmer över vilka och hur många som får vistas i anläggningen under uthyrningstiden. Det är även personal anställd av skolan som utför städning i idrottsanläggningen. C hyr även ut idrottsanläggningen till två föreningar enligt halvårskontrakt. En basketförening hyr anläggningen varje torsdag 18-20 och en innebandyförening hyr den varje måndag 19-21. C har uppgett att uthyrningen av inventarierna utgör ca 30 % av det totala tillhandahållandet avseende idrottsanläggningen.

text: Skatteverket anser att uthyrningstidens längd är av väsentlig betydelse vid bedömningen av om det är en skattefri fastighetsuthyrning eller en skattepliktig idrottstjänst. I detta fall är avtalet med friskolan ingånget för 10 år. Visserligen är det en återkommande uthyrning som normalt indikerar att det är frågan om en idrottstjänst, men tiden under vilken uthyrningen sker är inte ensamt avgörande. I detta fall har friskolan en särställning i förhållande till övriga hyresgäster. Tidsmässigt är det i huvudsak skolan som med ensamrätt har tillgång till anläggningen. Det är även skolan som sköter städningen av anläggningen. Betalningen sker genom en fast månadshyra och friskolan har en egen nyckel till anläggningen och bestämmer själv vilka och hur många som får vistas där. Värdet på inventarierna som ingår i uthyrningen uppgår visserligen till 30 % av det totala värdet, men till huvudsaklig del består tillhandahållandet av uthyrningen av anläggningen. Vid en sammantagen bedömning anser Skatteverket att det är frågan om en skattefri uthyrning av fastighet och att inventarierna ska anses som en integrerad del av fastighetsuthyrningen.

text: Uthyrningen till föreningarna ska anses som idrottstjänster. Det är återkommande uthyrningar och det finns inte heller några omständigheter i övrigt som indikerar att uthyrningen bör anses som skattefri fastighetsuthyrning. Idrottstjänsten är skattepliktig och beskattas med skattesatsen 6 %.

text: Exempel 5, uthyrning till flera - idrottstjänst

text: En golfklubb äger en golfanläggning som består av en 18-hålsbana, drivingrange, omklädningsrum, reception och klubbrum. Anläggningen (med undantag av klubbrummet) hyrs ut till Golf AB. Avtalet löper på 15 år och föreningen är frivilligt skattskyldig för denna uthyrning.

text: Golf AB upplåter i sin tur anläggningen till idrottsutövare och tar in avgifter i form av årliga spelrättsavgifter från golfklubbens medlemmar och greenfee från övriga. Dessutom har Golf AB ingått ett avtal med golfklubben som innebär att golfklubben hyr tillbaka anläggningen för tävlingar och kurser som klubben anordnar. Avtalet är ingånget för 15 år och innebär att golfklubben betalar en marknadsmässig hyra för de tillfällen anläggningen bokas. Hyran beräknas per timme och anläggningen bokas av golfklubben i genomsnitt 10 timmar per vecka. Bokningarna görs i regel innan golfsäsongen startar. Vid tävlingar får klubben en exklusiv rätt till banan (men inte till övriga delar av anläggningen). Vid kurser använder klubben hela anläggningen tillsammans med övriga idrottsutövare. Golfklubben har egen nyckel till anläggningen. Golf AB har anställda som alltid finns i anläggningen.

text: Skatteverket anser att uthyrningstidens längd är av väsentlig betydelse vid bedömningen av om det är en skattefri fastighetsuthyrning eller en idrottstjänst. I detta fall hyr Golf AB ut banan till golfklubben enligt ett avtal ingånget för 15 år. Avtalet är utformat som en återkommande uthyrning vilket i normalfallet bör ses som en korttidsuthyrning. Golf AB har även personal på plats under uthyrningen. Golfklubben har en nyckel och får anses ha en särställning gentemot övriga idrottsutövare som använder anläggningen genom att de har en rätt att i förväg boka anläggningen respektive hela banan. Klubben använder dock inte anläggningen i så pass stor omfattning att denna förtursrätt innebär att uthyrningen ska anses som en fastighetsuthyrning. Sammantaget anser Skatteverket att uthyrningen till golfklubben ska anses som en idrottstjänst. Idrottstjänsten är skattepliktig och beskattas med skattesatsen 6 %.

text: Även övrig uthyrning från Golf AB (spelrätter och greenfee-avgifter) är skattepliktiga idrottstjänster.

text: Skatteverket har i ett ställningstagande redogjort för verkets uppfattning om när en uthyrning av lokal och anläggning för idrottsutövning ska anses som en idrottstjänst eller som en skattefri uthyrning av fastighet. Ställningstagandet innebär en ändring i sak av verkets tidigare syn på så sätt att viss uthyrning blir skattefri.

text: Skatteverket har dock redan i oktober 2015 gett uttryck för sin syn i ett rättsfallsreferat (KRNG mål nr 2601-14, Upplåtelse av idrottslokal) och genom ändring av rättslig vägledning.

text: Mot bakgrund av ovanstående bör beslut på initiativ av verket som föranleds av ställningstagandet, i normalfallet, inte avse redovisningsperioder före 2016-01-01.