identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 1803-00/100

title: Frågeställningar kring avdrag för ingående mervärdesskatt i konkursbo

text: Nytt: 2012-06-01

text: Detta ställningstagande upphör att gälla ersätts av ställningstagandet Avdragsrätt för mervärdesskatt på konkursförvaltararvode m.m., dnr

text: 131 393807-12/111

text: Tillsynsmyndigheten i konkurser i Stockholm har inkommit med frågeställningar som avser avdrag för ingående mervärdesskatt i konkursbo. Bakgrunden är RSV:s skrivelse, den 8 december 1999 avseende avdrag srättens omfattning för ingående mervärdesskatt på mäklararvode vid fastighetsförsäljning, dnr.

text: Fråga 1

text: Gäller ovanstående rättstillämpning (mäklararvoden) även mervärdesskatt på kostnader som har direkt koppling till verksamhetsöverlåtelser och andra transaktioner som är undantagna enligt 3 kapitlet

text: mervärdesskattelagen

text: (ML)? Ska vi betrakta ingående mervärdesskatt på kostnader för inhyrda konsulter vid fastighetsavyttringar och verksamhetsavyttringar som icke avdragsgill (t.ex. värderingsmän, m.m.)

text: Fråga 2

text: Är RSV av den uppfattning att även ingående mervärdesskatt på konkursförvaltararvode inte är avdragsgill för konkursboet till den del arvodet är hänförligt till fastighetsavyttringar, verksamhetsavyttringar eller annan från mervärdesskatt undantagen transaktion?

text: Fråga 3

text: Gäller ovanstående resonemang även mervärdesskatt på förvaltararvode och försäljningskostnader som är hänförliga till avyttringar av fordon som inte är mervärdesskattepliktiga enligt

text: 3 kap 24 §

text: ML?

text: Fråga 4

text: Om skattskyldig försatts i konkurs, är konkursboet skattskyldigt för omsättning i verksamheten enligt

text: 6 kap 3 § 1

text: ML. Kan konkursboet få avdrag för ingående mervärdesskatt på förvaltararvode till någon del om det i konkursboet inte uppstår någon mervärdesskattepliktig transaktion? Detta kan ske genom att avyttringarna i boet har avsett fastighet och verksamhet.

text: RSV vill redogöra för rättsläget avseende ovanstående frågeställningarna enligt nedan:

text: Allmänt om avdragsrätten

text: Enligt huvudregeln i

text: 8 kap 3 § 1 st

text: ML får den som bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet göra avdrag för den ingående skatt som hänför sig till förvärv eller import i verksamheten.

text: En vara eller tjänst är att anse som förvärvad eller införd i en sådan verksamhet endast i den mån varan eller tjänsten skall användas eller förbrukas i verksamheten (

text: Prop 1993/94:99

text: För rätt till avdrag krävs vidare att det föreligger ett samband mellan förvärvet och den bedrivna verksamheten. Den ingående skatten skall hänföra sig till förvärv eller införsel i verksamheten. Förvärven måste ha anknytning till verksamheten men det krävs inte att något omedelbart resultat av förvärven kan påvisas. Det torde vara tillräckligt att det kan antas att förvärven kommer att vara till nytta för verksamheten. (

text: SOU 1994:88 s. 226

text: Avdragssystemet har till syfte att säkerställa att den mervärdesskatt som näringsidkaren skall betala eller har betalat inom ramen för all sin ekonomiska verksamhet inte till någon del belastar honom själv, på villkor att nämnda verksamhet i sig omfattas av mervärdesskatt.

text: Avdragsrätten kvarstår även om den planerade verksamheten inte gett upphov till några mervärdesskattepliktiga transaktioner eller, om den skattskyldige, på grund av orsaker som han inte kunde råda över, inte har kunnat använda sig av de varor eller tjänster som har föranlett avdrag i samband med skattepliktiga transaktioner (se EG-domstolens domar

text: , INZO;

text: , Ghent Coal Terminal NV samt

text: , Grundstückgemeinschaft Schloßstraße).

text: Av denna rättspraxis framgår att, i undantagsfall och under särskilda omständigheter, avdragsrätt föreligger även om ett direkt och omedelbart samband mellan en viss ingående transaktion och en eller flera utgående transaktioner, för vilka avdragsrätt föreligger, inte kan påvisas.

text: Allmänt om konkursbon

text: Vid bedömningen av en konkursförvaltares skattskyldighet, och därigenom omfattning av avdragsrätten, måste man beakta den speciella roll som en konkursförvaltare har.

text: Vid en konkurs förlorar konkursgäldenären genast rådigheten över sin egendom. I gäldenärens ställe träder konkursboet in och en konkursförvaltare utses att företräda boet och ta hand om egendomen.

text: Även om ingen skattepliktig omsättning sker i konkursboet anses ändå boet generellt ha avdragsrätt i samma omfattning som gäldenären.

text: I vissa fall kan skattskyldighet samt därmed avdragsrätt vara av annan omfattning. Detta gäller exempelvis vid de fall då konkursboet träder in som skattskyldig enligt

text: 9 kap 1 §

text: ML för uthyrning av verksamhetslokal, utan att gäldenären varit skattskyldig.

text: Även om konkursförvaltaren vidtar åtgärder som i sig inte direkt kan kopplas till skattepliktiga försäljningar, är kopplingen till den tidigare bedrivna verksamheten sådan att avdragsrätt anses föreligga för förvaltararvodet, under förutsättning att gäldenären bedrev verksamhet för vilken skattskyldighet förelåg.

text: Överlåtelse av verksamhet

text: I svensk lagstiftning är överlåtelse av verksamhet undantagen från skatteplikt enligt

text: 3 kap 25 §

text: ML.Grunden för undantaget, vilket har varit gällande ända sedan mervärdesskatten infördes 1969, är dock närmast att betrakta som en av praktiska skäl betingad inskränkning i beskattningen. Det har vid dessa transaktioner bedömts som onödigt att vid dessa transaktioner ta ut skatt som normalt skulle bli avdragsgill ingående skatt för köparen.

text: Av sjätte direktivet framgår att medlemsstaterna har valfrihet att anse att någon leverans av varor (art 5.8) eller tjänster(art. 6.5) inte har ägt rum och att mottagaren träder i överlåtarens ställe.

text: Förhandsbeskedet

text: Abbey National Plc behandlar just frågeställningen om avdragsrätten vid överlåtelse av verksamhet. Någon avgörande i ärendet har ännu inte kommit, varför nedanstående är baserat på Generaladvokatens yttrande.

text: "Då överlåtelsen inte är ett skattepliktigt tillhandahållande, så kan överlåtelsen i sig inte medföra att avdragsrätt föreligger för tillhandahållanden som är kopplade till verksamhetsöverlåtelsen.

text: Överlåtelsen är dock inte heller undantagen från skatteplikt. Någon anledning till att tillhörande tillhandahållanden ska belasta säljaren finns därför inte heller.

text: Att förvärvaren ska träda i säljarens ställe talar också för att mervärdesskatten inte ska belasta denna form av överlåtelse.

text: Till den del överlåtelsen skulle kunna härledas till en blandad verksamhet ska uppdelning av kostnader belöpande på överlåtelsen fördelas."

text: Avdragsrätten vid skattefria tillhandahållanden

text: I BLP-domen (

text: )framgick att den som har kostnader för en försäljning av aktier, för vilka omsättningen är undantagen från mervärdesskatt,inte har avdragsrätt för dessa oaktat att medlen från försäljningen skulle täcka skulder som uppkommit i den skattepliktiga delen av verksamheten.

text: Av domen kan enligt kommissionen uttolkas att det inte är fråga om att hänföra kostnaden till en specifik transaktion i sig, utan fråga är om där finns en tillräckligt direkt koppling till en skattepliktig verksamhet(se p.35 i generaladvokatens yttrande i

text: Av RSV:s följer att en fastighetsförsäljning i sig är en sådan händelse för vilka nedlagda kostnader typiskt sett inte objektivt kan anses kunna knytas till den skattepliktig delen av verksamheten. Detta är också grunden för avdragsrätt därmed inte föreligger för dessa tjänster.

text: Inskränkningen i

text: 3 kap 24 §

text: ML är tillämplig vad gäller exempelvis vid försäljning av personbilar, där avdragsförbud enligt 8 kap 15 § gällde vid förvärvet vid andra ändamål än återförsäljning, uthyrning, persontransporter i yrkesmässig trafik enligt

text: yrkestrafiklagen (1998:490)

text: , transporter av avlidna eller körkortsutbildning.

text: Om avdragsrätt inte förelegat vid förvärvet, samt att mera betydande förvärv av varor eller tjänster inte tillförts bilen är omsättningen undantagen från skatteplikt enligt

text: 3 kap 24 §

text: ML.

text: RSV:s bedömning:

text: I enlighet med RSV:s tidigare skrivelse om mäklararvoden samt vad som ovan anförts gäller enligt RSV följande:

text: Konkursbon har enligt huvudregeln avdragsrätt i samma omfattning som gäldenären. Boet kan därmed göra avdrag för ingående mervärdesskatt på förvaltararvode fastän det i konkursboet inte uppstått någon mervärdesskattepliktig transaktion.

text: För kostnader som är direkt hänförliga till undantagna omsättningar (exempelvis bilar samt fastigheter), föreligger inte avdragsrätt. Vid dessa fall måste en bedömning göras, i likhet med principerna i BLP-domen, om kostnaden objektivt sett kan knytas till den skattepliktiga delen av verksamheten eller om kostnaden är att hänföra till den från skatteplikt undantagna omsättningen (exempelvis försäljning av fastigheter eller bilar).

text: Kostnader direkt hänförliga till verksamhetsöverlåtelser är avdragsgilla.

text: Vid de verksamhetsöverlåtelser där överlåtaren bedrivit en blandad verksamhet ska fördelning göras enligt skälig grund.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 1848-01/100

nyckelord:
Mervärdesskatt
Punktskatter och trafikskatter

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Några frågor kring utnyttjande av automater vid ombordförsäljning mellan EU-länder

org: skv

type: stycke

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas till den del det avser mervärdesskatt. Med hänsyn till rättsutvecklingen är innehållet i ställningstagandet som rör mervärdesskatt inte längre aktuellt. Till den del något är aktuellt har det ersatts av texter i Rättslig vägledning eller på annat sätt.

text: Sammanfattning

text: RSV redovisar i skrivelsen, som är ställd till Skattemyndigheterna, sin syn på automatförsäljning och EU-interna resor. Skrivelsen omfattar både punktskatte- och momsfrågor. Riksskatteverket (RSV) har fått frågor om användande av automater vid ombordförsäljning mellan EU-länder. RSV redovisar nu verkets inställning både på punktskatte- och mervärdesskatteområdet.

text: 1 Försäljning ombord

text: Det som främst torde vara aktuellt på punktskatteområdet är försäljning av cigaretter i cigarettautomater. RSV har i sin skrivelse den 8 juni 1999 (dnr

text: ) redogjort för bestämmelserna kring ombordförsäljning på punktskatteområdet (se avsnitt 6 i skrivelsen). Det som sägs i detta avsnitt gäller även försäljning från automater. Om försäljning görs på svenskt territorium ska således svensk punktskatt utgå. För att undvika svensk beskattning måste således automaten tas ur bruk på svenskt territorium. Detta kan exempelvis ske genom övertäckning och märkning av att automaten inte får användas på svenskt territorium (jämför RSV:s skrivelse den 14 juli 1999, dnr

text: ). Det bör också observeras att cigaretter, även de som tillhandahålls i automater, måste vara märkta med högsta svenska detaljhandelspris, om de ska säljas på svenskt territorium, se

text: 4 § lagen (1994:1563)

text: om tobaksskatt.

text: Beträffande mervärdesskatt kan även försäljning av godisförpackningar etc. bli aktuellt. Svårigheten på mervärdesskatteområdet torde främst vara av praktisk natur, dvs. att se till att rätt beskattningsunderlag används (jmf. ovan beträffande punktskatt) och att svensk moms tas ut på resor från svensk avreseort. Några särskilda rättsliga problem torde inte föreligga.

text: 2 Konsumtion ombord

text: RSV har i sin skrivelse den 8 juni 1999 beskrivit verkets tolkningar kring begreppet konsumtion ombord (se avsnitt 5 i denna skrivelse, jämför även skrivelse den 10 oktober 2000, (dnr

text: ). En viktig utgångspunkt för verkets bedömning är att konsumtion ombord endast får avse varor som avses att direktkonsumeras under färden. Eftersom skattefri konsumtion ombord egentligen är en främmande företeelse i ett system med en inre gemensam marknad måste säkerställas att varorna verkligen används för direktkonsumtion. Verket har således bl.a. framhållit att skattefri direktkonsumtion av alkohol- och tobaksvaror endast kan ske från barer, restauranger och liknande ställen. Vidare har verket funnit att skattefri konsumtion ombord endast kan avse ett paket cigaretter per passagerare (eller motsvarande mängd avseende andra tobaksvaror). I fråga om andra varor än punktskattepliktiga varor, är det enligt RSV:s mening, endast livsmedel och livsmedelstillsatser som anges i

text: livsmedelslagen (1971:511)

text: som kan anses säljas för konsumtion ombord. Försäljning av andra varor som inte kan anses ske i något annat syfte än att ge passagerarna möjlighet att ta med sig varorna i sitt bagage kan inte anses ske för konsumtion ombord (se avsnitt 5.3.1 i ovannämnda skrivelse).

text: Skattefri konsumtion ombord är egentligen inte förenligt med ett system med en inre marknad. Det legala stödet för skattefri konsumtion på punktskatteområdet återfinns i artikel 23.5 cirkulationsdirektivet. Där anges att medlemsländerna får behålla sina regler för proviantering av fartyg och luftfartyg till dess rådet infört gemenskapsbestämmelser på området. Eftersom möjligheterna till skattefri försäljning ombord på EU-interna resor försvann den 1 juli 1999 avser medlemsstaternas lagstiftningsrätt på detta område endast proviantering för skattefri konsumtion. Beträffande mervärdesskatt bör uppmärksammas att möjligheten i artikel 8.1 sista stycket sjätte direktivet för ett medlemsland att undanta omsättning av varor avsedda för konsumtion ombord på EU-resor har tidsbegränsats. Tidsfristen löpte ut den 31 december 1993. Enligt artikel 8.1 fjärde stycket skulle dock kommissionen senast den 30 juni 1993 ha lämnat en rapport till rådet, eventuellt med förslag till nya regler beträffande beskattningsland för varor som omsätts för konsumtion ombord inklusive restaurangtjänster. Så har emellertid inte skett. Det är därför osäkert hur EG-domstolen skulle ställa sig till företeelsen skattefri konsumtion ombord.

text: Mot bakgrund av ovanstående är det viktigt att tillse att skattebefrielsen inte används för företeelser som egentligen avser försäljning av varor där avsikten är att de skall tas med i land. Ett betydande ansvar för att varor endast tillhandahålls för direktkonsumtion måste åvila den som tillhandahåller de skattefria varorna. I

text: prop. 1998/99:86

text: (s. 62 ) antyds detta ansvar bl.a. genom uttalandet att de tillståndshavare som vill försäkra sig om att inte påföras skatt endast bör tillhandahålla ett paket cigaretter per resenär för förbrukning ombord.

text: Enligt RSV:s uppfattning torde tillståndshavaren inte kunna tillämpa några restriktioner eller göra någon prövning rörande syftet med inköpen om varor tillhandahålls genom automater. Inget hindrar att enskilda passagerare utnyttjar automaterna för att köpa betydande mängder cigarettpaket med syfte att dessa ska tas iland. Enligt verkets uppfattning bör varor som tillhandahålls i automater därför inte heller anses vara tillhandahållna för konsumtion ombord.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 1925-98/901

title: Tjänster på campingplatser

text: Nytt: 2016-11-29

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställnngstagandet Hotell- och campingverksamhet, ett eller flera tillhandahållanden, mervärdesskatt, dnr

text: 131 427570-16/111

text: Sammanfattning

type: rubrik

text: Skatt tas ut med 12 % på campingtjänster. Campingtjänster bör omfatta, förutom själva upplåtelsen av campingplats eller motsvarande i campingverksamhet även andra tjänster som tillhandahålls som ett naturligt led i upplåtelsen.

text: Brevförfrågan angående mervärdesskatt avseende telefontjänster på campingplatser

text: I skrivelse till Riksskatteverket (RSV) den 23 februari har ni ställt förfrågan om mervärdesskatt avseende telefontjänster, telefaxtjänster och tjänster avseende betal-TV på campingplatser.

text: RSV gör följande bedömning.

text: Enligt

text: 7 kap 1 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, skall skatt tas ut med 12 % av beskattningsunderlaget för rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser och motsvarande i campingverksamhet.

text: RSV har tolkat bestämmelsen så att hotelltjänster bör omfatta, förutom själva rumsuthyrningen, även vissa andra tjänster som tillhandahålls som ett naturligt led i denna uthyrning. Som exempel kan nämnas tillhandahållande åt gästerna av parkeringsplats, telefon, telefax, betal-TV, bad och bastu samt tvätt. (Se avsnitt 5 i RSV:s rekommendationer RSV IM 1993:5 Om mervärdeskatt för livsmedel, hotell- och restaurangtjänster samt personbefordran enligt lagen /1968:430/ om mervärdeskatt).

text: Enligt RSV:s uppfattning bör ovannämnda rekommendationer gälla även när nämnda tjänster tillhandahålls gästerna i en campingverksamhet. Det innebär att om gästerna tillhandahålls parkeringsplats, telefon, telefax, betal-TV, bad och bastu samt tvätt i anslutning till upplåtelse av campingplats skall mervärdesskatt för tjänsterna tas ut med 12 %.

text: Ovan angivna gäller endast under förutsättning att det är den som tillhandahåller upplåtelse av campingplatser eller motsvarande som också tillhandahåller ifrågavarande tjänster. Som exempel kan nämnas att för telefontjänster via telefonautomat skall mervärdesskatt tas ut med 25 % i de fall det är ett från campingplatsen fristående företag som upplåter telefonautomaten.

text: Det bör vidare också observeras att den lägre skattesatsen på nämnda tjänster endast får tillämpas när tjänsterna tillhandahålls i samband med upplåtelse av campingplats. Det innebär att mervärdesskatt skall tas ut med 25 % på tjänster avseende fax, telefon m.m. som tillhandahålls en person som inte samtidigt utyttjar campingmöjligheten.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 1979-02/120

text: Nytt: 2015-08-05

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Upphävande av ställningstagandet ”Tillämplig mervärdesskattesats avseende fraktkostnad, dnr

text: 131 424597-15/111

text: 1 Bakgrund och frågeställningar

text: Med anledning av den reducerade mervärdesskatten på böcker och tidskrifter m.m. harbegäran om klarläggande av nedanstående frågeställningar inkommit till Riksskatteverket(RSV).

text: Vilken skattesats är tillämplig avseende fraktkostnad vid försäljning av böcker?

text: Vilken skattesats är tillämplig avseende fraktkostnaden när böcker (låg moms) och t.ex. musik-CD (full moms) säljs tillsammans?

text: Såvitt kan utläsas av frågeställningen skall varorna sändas till köparen genom säljarensförsorg. Säljaren särdebiterar kunden för transportkostnaden (fraktkostnaden).

text: RSV gör följande bedömning.

text: 2 Tillämplig mervärdesskattesats avseende fraktkostnad

text: Av

text: 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen

text: (ML) framgår att mervärdesskatt skall tas ut med viss procentsats av beskattningsunderlaget. Beskattningsunderlaget utgörs enligt 7 kap. 2 och 3 §§1 ML av ersättningen exklusive mervärdesskatt. Med ersättning förstås enligt

text: 7 kap. 3 a §

text: ML det pris som följer av avtalet om varan eller tjänsten. I priset inbegrips värdet av bytesvara, kompensation för skatter och avgifter och andra tillägg till priset utom ränta.

text: Med andra tillägg avses t.ex. fraktkostnader, portokostnader, postförskottsavgifter, faktureringsavgifter m.m., som leverantören debiterar kunden.

text: I de fall den underliggande varan är skattepliktig skall således också fraktkostnaden ingå i beskattningsunderlaget för den omsatta varan. Allt under förutsättning att säljaren debiterar kunden för den tillkommande fraktkostnaden.

text: 2.1 Fraktkostnad avseende böcker, dvs varor som omfattas avreducerad skattesats

text: Försäljning av böcker skall beskattas med 6 % mervärdesskatt. Eftersom beskattningsunderlaget för fraktkostnaden är hänförlig till försäljning av böcker skall även frakten beskattas med 6 %.

text: 2.2 Fraktkostnad vid försäljning av varor som omfattas av olika skattesatser

text: I de fall fraktkostnaden är hänförlig till försäljning av varor som omfattas av olika skattesatser, t.ex. böcker (6 %) och musik CD-skivor (25 %), skall beskattningsunderlaget förfraktkostnaden fördelas på beskattningsunderlaget för respektive aktuell vara. Fördelningen görs utifrån en relation mellan beskattningsunderlaget för respektive vara och det totalabeskattningsunderlaget för varorna.

text: Den del av fraktkostnaden som är hänförlig till försäljningen av böckerna beskattas med 6 % och den del som är hänförlig till försäljningen av musik CD-skivorna beskattas med 25 %.

text: Vad som sagts ovan kan åskådliggöras med följande exempel.

text: En faktura avseende försäljning av böcker och musik CD-skivor innehåller bl.a. följandeuppgifter:

text: Böcker 650 kr (exkl. moms)

text: Musik CD-skivor 350 kr (exkl. moms)

text: 1 000 kr

text: Frakt 100 kr (exkl. moms)

text: Fraktkostnaden fördelas på följande sätt.

text: Böckerna: 100 x (650/1 000) = 65 kr

text: Musik CD-skivorna: 100 x (350/1 000) = 35 kr

text: Mervärdesskatten beräknas därefter på följande beskattningsunderlag.

text: Böcker: 6% x (650 + 65) = 42.90 kr

text: Musik CD-skivor: 25% x (350 + 35) = 96.25 kr.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 1982-02/120

title: Tillämplig skattesats för tidning med medföljande vara

text: Nytt: 2015-08-27

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagande Tidning med medföljande vara, mervärdesskatt, dnr

text: 131 628145-15/111

text: 1 Bakgrund och frågeställningar

text: Utvecklingen på mediamarknaden har fört med sig att det numera är mycket vanligt att tidskrifter säljs tillsammans med andra varor. Det kan gälla en tidning vars förpackning även innehåller t.ex. en CD-skiva. Det förekommer också att erbjudanden av olika slag lämnas i anslutning till prenumeration av tidskriften. Det kan gälla ett introduktionserbjudande i form av t.ex. en liten flaska eau de cologne.

text: Då olika skattesatser kan vara tillämpliga på ovan nämnda s.k. kombinerade tillhandahållanden har begäran om klarläggande av vilken skattesats som skall tillämpas i dessa fall inkommit till Riksskatteverket (RSV).

text: 2 Gällande rätt

text: Av

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 1 mervärdesskattelagen

text: (ML) framgår att skattesatsen 6 % skall tillämpas vid omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av nedanstående varor, allt under förutsättning att de inte helt eller huvudsakligen är ägnade åt reklam.

text: böcker, broschyrer, häften och liknande alster, även i form av enstaka blad,

text: tidningar och tidskrifter,

text: bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn,

text: musiknoter, samt

text: kartor, inbegripet atlaser, väggkartor och topografiska kartor.

text: CD-skivor, DVD-skivor och annan utrustning för lagring av information skall enligt huvudregeln beskattas med normalskattesatsen, 25 %, enligt

text: 7 kap. 1 § första stycket

text: ML. Den reducerade skatten, 6 %, omfattar dock kassettband, CD-skivor eller annat tekniskt medium som i tal återger innehållet i en bok, en tidskrift eller annan vara som enligt ovan omfattas av den reducerade skatten. Kravet på att innehållet skall återges i tal innebär att en CD-skiva eller annat tekniskt medium som i textform återger innehållet i en bok eller tidskrift skall beskattas enligt normalskattesatsen, dvs. 25 %. Normalskattesatsen skall även tillämpas avseende en CD-skiva med tal, som förutom den inlästa texten, innehåller kompletterande material såsom den inlästa texten i textform, spel, sökfunktioner, länkar till annat material osv.

text: Då gemensam ersättning utgår för flera varor som omsätts tillsammans och skattesatsen för varorna skiljer sig åt skall beskattningsunderlaget, enligt

text: 7 kap. 7 § andra stycket

text: ML, bestämmas genom uppdelning efter skälig grund.

text: 3 Rättspraxis

text: Frågan om ett eller flera tillhandahållanden är för handen, dvs. huruvida huvudsaklighetsprincipen eller delningsprincipen skall tillämpas vid den mervärdesskatterättsliga bedömningen, har varit föremål för prövning i bl.a. Regeringsrättens dom den 5 juli 2001 (mål nr 7888-1998), Regeringsrättens dom den 9 februari 2001 (mål nr

text: ) och Skatterättsnämndens förhandsbesked den 21 december 2000. I skälen respektive motiveringen till dessa har i samtliga fall hänvisning gjorts till EG-domstolens förhandsavgörande

text: , Card Protection Plan.

text: EG-domstolen har i förhandsavgörandet Card Protection Plan angett riktlinjer för när delningsprincipen respektive en huvudsaklighetsbedömning skall tillämpas. EG-domstolen har angivit att en prestation, som ur ekonomisk synvinkel utgörs av en enda tjänst, inte på ett konstgjort sätt får delas upp så att mervärdesskattesystemets funktion försämras. Det är därför, enligt domstolen, av vikt att söka efter de delar som är kännetecknande för transaktionen i fråga för att avgöra om den skattskyldige tillhandahåller konsumenten flera huvudsakligen fristående tjänster eller en enda tjänst. En tjänst skall, enligt domstolen, anses som underordnad en huvudsaklig tjänst, när kunderna inte efterfrågar den i sig, utan då den endast är ett medel att på bästa sätt åtnjuta den egentliga tjänst som tjänsteföretaget tillhandahåller.

text: Skatterättsnämnden har i ett nyligen meddelat förhandsbesked, den 3 maj 2002, prövat frågan om tillämplig skattesats för tillhandahållanden av tidskrifter med medföljande CD-skivor. Ärendet avsåg tre olika tidningar som alltid säljs med bipackade CD-skivor. Innehållet i de CD-skivor som följer med tidningarna består till 90-95 % av s.k. demos (ej fullvärdiga program, glimtar, smakprov) av olika program. Dessa s.k. demos finns också tillgängliga för alla på Internet. Servicen från sökandebolaget består i att de har hämtat hem dem från Internet åt läsarna. Härutöver innehåller CD-skivorna fullversioner som något programvaruföretag har skänkt, t.ex. ett spel eller användarprogram. Fullversionerna är aldrig de senaste versionerna. Sökandebolaget uppger att kostnaden per CD-skiva uppgår till ca 2 kronor och att tidningspriset i kiosk är ca 50-59 kr/st. Priset för tidningarna är detsamma oberoende av hur många CD-skivor som bifogas per nummer. Priset förblev även oförändrat när en CD-skiva för första gången bifogades den ena tidningen.

text: Nämnden gjorde följande bedömning. Bolaget har uppgett att kostnaden för de i ärendet ingivna CD-skivorna är cirka två kronor per styck. På flertalet av de ingivna skivorna har bl.a. särskilt angetts att varken respektive tidskrift eller programföretag ger några som helst garantier för att programmen fungerar överhuvudtaget. Med hänsyn till det ringa värde som CD-skivorna får anses betinga, såväl i förhållande till respektive tidskrifts pris, som i sig själva, får CD-skivorna enligt nämndens mening anses utgöra en närmast försumbar del av tillhandahållandet av tidskriften. Den omständigheten att en eller några CD-skivor med huvudsakligen demonstrationsmaterial och i övrigt äldre versioner av viss programvara medföljer en tidskrift framstår därför närmast som ett led i marknadsföringen av tidskriften och programföretagens produkter.

text: Nämnden fann med hänsyn härtill och till omständigheterna i övrigt att i sådana fall som kan anses motsvara de som avses med ansökningen får fråga anses vara om endast en omsättning i form av tillhandahållande av en tidskrift. Skatt skall därför tas ut med 6 procent av hela beskattningsunderlaget för tillhandahållandet.

text: Förhandsbeskedet har inte överklagats av RSV.

text: 4 RSV:s bedömning

text: Då ett tillhandahållande innefattar flera från varandra klart avskiljbara prestationer skall dessa prestationer bedömas var för sig, dvs. delningsprincipen skall tillämpas vid bestämmande av beskattningsunderlaget. Huvudsaklighetsprincipen skall dock tillämpas om en prestation endast ingår som ett klart underordnat och nödvändigt kostnadselement i det huvudsakliga tillhandahållandet. Det innebär, med det synsätt som fastlagts i den nämnda EG-domen, att om en vara säljs tillsammans med t.ex. en tidning skall varan inte beskattas separat om kunderna inte efterfrågar den i sig utan det är tidningen som är det väsentliga och varan helt underordnad.

text: Vid försäljning av tidningar vars förpackning även innehåller en vara som inte beskattas med 6 % bör således normalt uppdelning ske och den vara som medföljer tidningen beskattas separat.

text: Under vissa omständigheter bör det dock enligt RSV:s mening kunna accepteras att uppdelning inte sker. För att huvudsaklighetsprincipen skall kunna tillämpas och mervärdesskatt tas ut med 6 % på tidningen inklusive den medföljande varan skall dock följande förutsättning vara uppfyllda.

text: En första förutsättning är att den medföljande varan i allt väsentligt medföljer endast som en marknadsföringsåtgärd, antingen som ett led i marknadsföringen av själva tidningen, eller exempelvis som ett komplement till annonsering i tidningen rörande andra varor eller tjänster.

text: En ytterligare förutsättning är att den medföljande varan inte medför att försäljningspriset på det aktuella numret av tidningen höjs. Inte heller får ett separat pris tas ut för den medföljande varan.

text: Slutligen skall kostnaden för den vara som medföljer ett visst nummer av tidningen vara så låg, såväl i förhållande till den totala kostnaden för det aktuella numret av tidningen och den medföljande varan, som i sig själv, att den får anses utgöra en närmast försumbar del av tillhandahållandet.

text: Med låg kostnad menas i det här sammanhanget en kostnad som inte överstiger vare sig 10 % av den totala kostnaden för det aktuella numret av tidningen och den medföljande varan eller 10 kronor (exklusive moms).

text: Vad som sagts ovan gäller även sådant erbjudande som lämnas i anslutning till prenumeration av tidningen.

text: Den lägre skattesatsen 6 % kan tillämpas i alla led under distributionen och således inte enbart i konsumentledet, dock under förutsättning att ovannämnda villkor är uppfyllda vid varje omsättningstillfälle.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 104341-19/111

status: gällande

title: Avdrag för utländsk skatt i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital

text: 1 1 Sammanfattning

text: En svensk särskild skatt kan, beroende på inkomstslag, ingå som en del av en utgift och dras av som en sådan, ingå i ett anskaffningsvärde eller omkostnadsbelopp enligt de särskilda regler som gäller för olika slag av tillgångar eller vara avdragsgill som ett avdrag för särskild skatt. Skatteverket anser att en utländsk särskild skatt ska dras av på samma sätt som en motsvarande svensk sådan skatt oavsett vilket inkomstslag det gäller. Skatteverket anser att det medför att det blir aktuellt att tillämpa bestämmelserna om avdrag för utländsk särskild skatt först när skatten inte omfattas av någon annan bestämmelse om avdrag.

text: Avdrag för en utländsk allmän skatt kan bara göras enligt bestämmelserna om avdrag för utländsk skatt. Skatteverket anser att en utländsk allmän skatt måste vara en utgift i näringsverksamheten respektive en utgift för att förvärva och bibehålla en skattepliktig inkomst i inkomstslagen tjänst och kapital för att få dras av.

text: I inkomstslaget näringsverksamhet ska avdrag för en utländsk allmän skatt göras på samma sätt som avdrag för andra löpande utgifter i näringsverksamheten.

text: I inkomstslaget tjänst ska avdrag för en utländsk allmän skatt göras på samma sätt som avdrag för ”övriga utgifter”.

text: I inkomstslaget kapital ska avdrag för en utländsk allmän skatt göras på samma sätt som när avdrag görs enligt de allmänna reglerna om avdrag för utgifter för förvärva och bibehålla inkomster.

text: När avdrag görs enligt bestämmelserna om avdrag för utländsk skatt gäller att kontantprincipen ska tillämpas då det av lagtexten framgår att det är betald utländsk skatt som får dras av. Avdraget för utländsk skatt ska således göras det år skatten är betald oavsett vilket år inkomsten som skatten hör till tas upp.

text: Vid beräkning av en försäkrads pensionsgrundande inkomst (PGI) av anställning ska avdrag göras för kostnader som den försäkrade har haft i arbetet, d.v.s. kostnader för tjänsteresor och övriga utgifter. Om avdrag i inkomstslaget tjänst görs enligt bestämmelserna om avdrag för utländsk skatt ska avdraget göras som en övrig utgift men det är inte en utgift som den anställda har haft i arbetet utan en övrig avdragsgill utgift och den ska därför inte påverka PGI.

text: Avdrag medges inte för utländska skatter som betalats i samband med ett benefikt förvärv av en tillgång i utlandet och som även ses som benefikt förvärv enligt svenska regler. Utländska arvs- och gåvoskatter kan emellertid under vissa förutsättningar vara avdragsgilla om förvärvet ses som ett oneröst förvärv i Sverige eller om Sverige inkomstbeskattar mottagaren för något som ses som ett benefikt förvärv i utlandet.

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstagande ” Avdrag för utländsk skatt i tjänst och kapital”, 2006-05-24, dnr

text: 130 387191-05/111

text: . I det nya ställningstagandet behandlas även inkomstslaget näringsverksamhet och det görs också skillnad på hur avdrag får göras för utländsk allmän respektive särskild skatt.

text: 2 2 Frågeställning

text: I

text: 16 kap.

text: 19 §§

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, finns bestämmelser om avdrag för utländsk skatt i inkomstslaget näringsverksamhet. Bestämmelserna är tillämpliga även i inkomstslagen tjänst och kapital genom hänvisningar från 12 kap. 1 § respektive

text: 42 kap. 2 §

text: IL. Följande frågor har ställts om hur reglerna ska tillämpas:

text: Vad krävs för att avdrag ska få göras? Är det någon skillnad beroende på om det är fråga om allmän eller särskild skatt?

text: Hur ska avdrag göras i de olika inkomstslagen?

text: Vad gäller för utländska skatter som tas ut vid benefika förvärv såsom arv och gåva?

text: 3 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 3.1 Lagstiftning

text: Svenska allmänna skatter får inte dras av. Som sådana skatter räknas bland annat kommunal och statlig inkomstskatt och kupongskatt (

text: 9 kap. 4 §

text: IL).

text: Huvudregeln i inkomstslaget näringsverksamhet är att utgifter för intäkternas förvärvande och bibehållande ska dras av som kostnad (

text: 16 kap. 1 §

text: IL). Särskilda skatter och avgifter som avser näringsverksamheten ska dras av. Avkastningsskatt på pensionsmedel är att se som en allmän skatt men får i vissa fall dras av (

text: 16 kap. 17 §

text: IL). Utländsk särskild skatt som avser näringsverksamheten ska dras av (

text: 16 kap. 19 § första stycket

text: IL).

text: Betald utländsk skatt som avser inkomster som beskattats i utlandet dras av om förutsättningarna i 16 kap. 19 § är uppfyllda. Skatten får dock inte dras av om den avser inkomster som inte ska tas upp som intäkt i Sverige eller ska undantas från beskattning i Sverige på grund av skatteavtal (

text: 16 kap. 18 § första stycket

text: IL).

text: Allmän skatt till en utländsk stat (utom skatt på s.k. CFC-inkomst) får dras av om den skattskyldiga begär det. Skatten ska ha betalats av en obegränsat skattskyldig person eller en begränsat skattskyldig person med fast driftställe i Sverige och inkomsten i fråga ska anses ha sitt ursprung i den utländska staten. Skatt till en utländsk delstat, provins eller kommun likställs med allmän skatt till en utländsk stat. Med skatt på inkomst likställs även skatt på förmögenhet som inte har karaktären av engångsskatt (16 kap. 19 § andra och tredje styckena IL).

text: I inkomstslagen tjänst och kapital är huvudregeln att man ska göra avdrag för utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster (12 kap. 1 § respektive

text: 42 kap. 1 § andra stycket

text: IL). I vissa fall får inte avdrag göras för den verkliga kostnaden utan med skäligt belopp eller ett schablonbelopp. Detta gäller exempelvis i normalfallet avdrag för arbetsresor (

text: 12 kap. 27 § tredje stycket

text: IL) och vid uthyrning av privatbostad (42 kap. 30-31 §§ IL). Bestämmelserna om avdrag för utländsk skatt i 16 kap. 18-19 §§ IL är också tillämpliga i dessa inkomstslag (12 kap. 1 § tredje stycket respektive

text: 42 kap. 2 §

text: IL). Några särskilda bestämmelser om avdrag för svensk särskild skatt finns inte.

text: I inkomstslaget tjänst finns beloppsbegränsningar när det gäller avdragsrätten för resor till och från arbetet (arbetsresor) respektive övriga utgifter (

text: 12 kap. 2 § tredje stycket

text: IL). Vid beräkning av en försäkrads pensionsgrundande inkomster (PGI) av anställning ska avdrag göras för kostnader som den försäkrade har haft i arbetet (

text: 59 kap. 36 § socialförsäkringsbalken

text: [2010:110], SFB).

text: Vid avyttring av en kapitaltillgång beräknas kapitalvinsten som skillnaden mellan ersättningen, minskad med utgifterna för avyttringen, och omkostnadsbeloppet (

text: 44 kap. 13 §

text: IL). Med omkostnadsbelopp avses utgifter för anskaffning ökade med utgifter för förbättring (

text: 44 kap. 14 §

text: IL). Benefika förvärv, t.ex. genom arv och gåva, är skattefria (

text: 8 kap. 2 § första stycket

text: IL). Om den skattskyldiga förvärvat den avyttrade tillgången genom ett benefikt förvärv träder förvärvaren in i den tidigare ägarens skattemässiga situation (kontinuitetsprincipen), (

text: 44 kap. 21 §

text: IL).

text: 3.2 3.2 Förarbeten

text: Förarbetena till införandet av bestämmelserna om avdrag för utländsk skatt finns i

text: prop. 1951:171

text: . Av inledningen till propositionen (s. 1) framgår att avdrag för utländsk skatt ska medges oavsett om skatten är preliminär eller slutlig under förutsättning att den anses vara en omkostnad i förvärvskällan.

text: Som motiv till att ge avdrag för allmän utländsk skatt trots att svensk allmän skatt inte är avdragsgill sägs följande på s. 12:

text: ”Om Sverige – på grund av bosättningen – likväl beskattar samma inkomst, finnes i vart fall intet skäl att i inkomsten inbegripa det skattebelopp, som den främmande staten på grund av sin erkänt primära beskattningsrätt uttager. Denna skatt faller uppenbarligen utanför det på skatteförmågeprincipen grundade beskattningsunderlaget i Sverige, och dess karaktär av avdragsgill omkostnad framträder.”

text: På s. 14 sägs följande om allmän skatt:

text: ”Vad angår själva paragrafen föreslås allenast, att uttrycket ”allmänna skatter” utbytes mot ”svenska allmänna skatter”. […] Följden av den föreslagna ändringen i själva paragrafen skulle bli den, att paragrafen liksom nu icke komme att innehålla någon uttrycklig föreskrift om utländska skatter, men att dessa vore avdragsgilla i den mån de vore att hänföra till omkostnad i förvärvskälla jämlikt paragrafens första stycke.”

text: Vidare sägs på s. 21 följande:

text: ”Utländska skatter skola i viss utsträckning vara avdragsgilla såsom omkostnad vid inkomstberäkningen. Speciella utländska skatter, hänförliga till en förvärvskälla, skola sålunda alltid utgöra omkostnad i förvärvskällan. För allmänna skatter till utländsk stat ska avdragsrätt föreligga om och i den mån skatterna hänföra sig till intäkt av sådant slag, som enligt lagstiftningen i den utländska staten är skattepliktig därstädes på grund av att förvärvskällan är där lokaliserad, samt intäkten åtnjutes endera av en fysisk person under den tid då han är bosatt i Sverige eller stadigvarande vistas här eller av en svensk juridisk person.”

text: Vad gäller utländsk skatt på förmögenhet framgår följande på s. 29 f:

text: ”De sakkunniga framhålla, att det syntes rimligt att med utländsk skatt å inkomst i förevarande avseende likställa skatt å förmögenhet, vartill den inkomst, varom fråga vore, hänförde sig. Årlig förmögenhetsskatt, yttra de sakkunniga, torde kunna karakteriseras såsom i stort sett avsedd att utgå av den årliga avkastningen, även om det beträffande skatt på särskilt stora förmögenheter ofta förekomme att den föranledde konsumtion jämväl av dessa. För den skattskyldige tedde sig dylik skatt såsom omkostnad i samma utsträckning som motsvarande inkomstskatt. I dubbelbeskattningsavtal brukade vanligen för årlig skatt å förmögenhet gälla i princip samma regler som för skatt å inkomst. Däremot, förklara de sakkunniga, syntes det knappast tillräckligt motiverat att med skatt å inkomst likställa s.k. engångsskatt å förmögenhet även om denna uttoges i flera repriser under ett visst antal år.

text: Som motiv för att icke föreslå avdragsrätt för utländsk engångsskatt å förmögenhet anföres:

text: Dylik skatt betraktas icke såsom en årlig skatt vilken hänför sig till vissa års inkomster lika litet som t.ex. en skatt å kvarlåtenskap.”

text: Vilket år avdrag ska göras framgår på s. 26: "Jag ansluter mig därför till de sakkunnigas förslag att avdragsrätten i princip skall avse under beskattningsåret erlagda skatter."

text: Av

text: 16 kap. 18 § första stycket andra meningen

text: IL framgår att en utländsk skatt inte får dras av om den avser inkomster som inte ska tas upp som intäkt i Sverige. Denna andra mening infördes genom SFS 2001:1176. I författningskommentaren (

text: prop. 2001/02:46 s. 72

text: f.) anges:

text: ”Bestämmelsen i första stycket tredje meningen motsvarar den tidigare andra meningen . I den nya andra meningen har en bestämmelse införts i förtydligande syfte. Den innebär att utländsk skatt inte får dras av om den avser inkomster som inte skall tas upp som intäkt i Sverige. En motsvarande bestämmelse fanns i punkt 4 fjärde stycket första meningen av anvisningarna till 20 § den numera upphävda

text: kommunalskattelagen (1928:370)

text: , KL.

text: Redan av allmänna regler följer att endast utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster skall dras av. Denna princip uttrycks för inkomstslaget näringsverksamhet i

text: 16 kap. 1 § första stycket

text: IL och inskränks och utvidgas av andra bestämmelser i IL, bl.a. i det kapitlet. En inskränkande regel finns t.ex. i 20 §, där det sägs att förluster av kontanta medel genom brott får dras av bara om det klart framgår att förutsättningarna för avdrag är uppfyllda.

text: I 16 kap. 18 och 19 §§ IL finns bestämmelser om avdrag för utländska skatter. Av 18 § första stycket första meningen framgår att betald utländsk skatt skall dras av enligt bestämmelserna i 19 §. Skatt som avser inkomster som skall undantas från beskattning i Sverige på grund av skatteavtal skall dock enligt den tidigare andra meningen inte dras av. Allmän skatt till en utländsk stat skall enligt 19 § andra stycket dras av, om den har betalats av en obegränsat skattskyldig person eller en begränsat skattskyldig person med fast driftställe i Sverige på inkomster som anses ha sitt ursprung i den utländska staten.

text: Bestämmelserna i 18 § första stycket och 19 § andra stycket skulle sammantaget kunna ge intryck av att utvidga den allmänna princip som finns i

text: 16 kap. 1 § första stycket

text: IL. För att undvika en sådan felaktig tolkning har en förtydligande bestämmelse tagits in i

text: 16 kap. 18 § första stycket

text: IL som reglerar det som enligt den allmänna princip som finns uttryckt i

text: 16 kap. 1 § första stycket

text: IL redan gäller.”

text: 3.3 Rättspraxis

text: Högsta förvaltningsdomstolen har gjort bedömningen att när ett bolag inträder i tidigare ägares skattemässiga situation i samband med gåva av en fastighet så anses bolaget inte göra något nytt förvärv av fastigheten för vilken gåvoskatten skulle kunna anses utgöra en utgift och skatten utgör inte heller en förbättringsutgift. Enligt Högsta förvaltningsdomstolen kan redan på denna grund gåvoskatten inte inräknas i underlaget för värdeminskningsavdrag (

text: RÅ 2004 ref. 42

text: Förvärvaren av en utmätt pensionsförsäkring har fått avdrag för anskaffningskostnaden i takt med att utbetalningarna från försäkringen tagits upp till beskattning. Högsta förvaltningsdomstolen anser att utgiften för förvärvet av pensionsförsäkringarna är en nödvändig förutsättning för att förvärva inkomster i form av utbetalningar från försäkringen. Den får därmed anses vara en sådan utgift för att förvärva inkomster som enligt

text: 12 kap. 1 §

text: IL är avdragsgill (

text: HFD 2011 ref. 54

text: 4 4 Bedömning

text: Huvudregeln i inkomstslaget näringsverksamhet är att utgifter för intäkternas förvärvande och bibehållande dras av som kostnad (

text: 16 kap. 1 §

text: IL). Något direkt samband mellan utgiften och någon specifik intäktspost krävs inte för att avdrag ska medges. Det finns inte heller något krav på att utgiften ska ha varit nödvändig för att förvärva och bibehålla inkomster.

text: Även i inkomstslagen tjänst och kapital är huvudregeln att man ska göra avdrag för utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster (12 kap. 1 § respektive

text: 42 kap. 1 § andra stycket

text: IL). I lagtexten sägs det inte direkt att utgifterna ska vara nödvändiga för att avdrag ska medges. Högsta förvaltningsdomstolen har dock använt uttrycket ”nödvändig” vid bedömningen om en utgift var avdragsgill (

text: HFD 2011 ref. 54

text: ). Skatteverket anser att avdrag därför endast kan medges när det finns en motsvarande skattepliktig inkomst som motiverar avdraget.

text: När avdrag görs enligt bestämmelserna om avdrag för utländsk skatt (16 kap. 18-19 §§ IL) gäller att kontantprincipen ska tillämpas då det av lagtexten framgår att det är betald utländsk skatt som får dras av. Avdraget för utländsk skatt ska således göras det år skatten är betald oavsett vilket år inkomsten som skatten hör till tas upp.

text: Vid beräkning av en försäkrads PGI av anställning ska avdrag göras för kostnader som den försäkrade har haft i arbetet (

text: 59 kap. 36 §

text: SFB), d.v.s. kostnader för tjänsteresor och övriga utgifter. Om avdrag i inkomstslaget tjänst görs enligt bestämmelserna om avdrag för utländsk skatt ska avdraget göras som en övrig utgift men är inte en utgift som den anställda har haft i arbetet utan en övrig avdragsgill utgift och den ska därför inte påverka PGI.

text: 4.1 Utländsk särskild skatt

text: För inkomstslaget näringsverksamhet finns det reglerat att särskilda skatter som avser näringsverksamhet ska dras av (

text: 16 kap. 17 §

text: IL). En särskild skatt kan också ingå som en del av en utgift och dras av som en sådan eller ingå i ett anskaffningsvärde eller omkostnadsbelopp enligt de särskilda regler som gäller för olika slag av tillgångar. Exempelvis får en fastighetskatt dras av omedelbart i näringsverksamheten såsom ett avdrag för särskild skatt, en punktskatt på drivmedel dras av som drivmedelskostnad och en stämpelskatt avseende lagfart läggas till förvärvarens anskaffningsutgift för fastigheten och dras av genom värdeminskningsavdrag (jfr

text: RÅ 1958 ref. 19

text: och

text: RÅ 1962 ref. 60

text: I inkomstslaget näringsverksamhet är det även reglerat att utländska särskilda skatter ska dras av (

text: 16 kap. 19 § första stycket

text: IL). Skatteverket anser att en utländsk särskild skatt som avser näringsverksamheten ska dras av på samma sätt som en motsvarande svensk sådan skatt (

text: 16 kap. 19 §

text: IL samt

text: prop. 1951:171 s. 21

text: ). Innebörden av detta utvecklas närmare nedan. Om skatten avser inkomster som inte ska tas upp i Sverige eller avser inkomster som ska undantas från beskattning i Sverige p.g.a. skatteavtal får den dock inte dras av (

text: 16 kap. 18 §

text: IL).

text: I inkomstslagen tjänst och kapital saknas bestämmelser om avdrag för svenska särskilda skatter. Avdrag kan trots det medges för sådana skatter. Det sker vanligtvis genom att en särskild skatt som ingår i en utgift som är avdragsgill får dras av som en del av den utgiften. Det innebär t.ex. att i de fall avdrag får göras för den verkliga kostnaden för arbetsresor i inkomstslaget tjänst får även mervärdesskatt och punktskatt på drivmedel dras av som en kostnad för arbetsresorna. I inkomstslaget kapital får en svensk stämpelskatt läggas till anskaffningskostnaden för en fastighet och dras då av i samband med kapitalvinstberäkningen när fastigheten säljs (jfr

text: RÅ 1958 ref. 19

text: och

text: RÅ 1962 ref. 60

text: Bestämmelserna om avdrag för utländsk särskild skatt i 16 kap. 18 och 19 §§ IL är tillämpliga även i inkomstslagen tjänst och kapital genom hänvisningar från 12 kap. 1 § respektive

text: 42 kap. 2 §

text: IL. Skatteverket anser att när det är fråga om inkomstslagen tjänst och kapital måste bestämmelsen förstås på så sätt att den utländska skatten ska dras av om skatten är en kostnad för att förvärva och bibehålla en skattepliktig inkomst. Om skatten avser inkomster som inte ska tas upp i Sverige eller avser inkomster som ska undantas från beskattning i Sverige p.g.a. skatteavtal får den dock inte dras av (

text: 16 kap. 18 §

text: IL).

text: Skatteverket anser att en utländsk särskild skatt ska dras av på samma sätt som en motsvarande svensk sådan skatt oavsett vilket inkomstslag det gäller. Skatteverket anser att det medför att det blir aktuellt att tillämpa bestämmelserna om avdrag för utländsk särskild skatt i 16 kap. 18 och 19 §§ IL först när skatten inte omfattas av någon annan bestämmelse om avdrag. Att bestämmelserna om avdrag för utländsk särskild skatt ska tillämpas först när andra avdragbestämmelser inte är tillämpliga stöds av principerna för hur olika avdragsbestämmelser tillämpas när det är fråga om avdrag för svensk särskild skatt och att det inte finns några skäl till att avdrag för utländska särskilda skatter ska hanteras på annat sätt. Det innebär exempelvis att avdrag för utländsk drivmedelsskatt ingår som en del av avdraget för drivmedelskostnaden och att avdrag inte medges enligt bestämmelserna om avdrag för utländsk särskild skatt. Det innebär också att utländska stämpelskatter läggs till anskaffningskostnaden för tillgången på samma sätt som svenska stämpelskatter.

text: Principen om att avdrag för utländsk skatt ska tillämpas först när andra avdragsbestämmelser inte är tillämpliga gäller oavsett om det är fråga om avdrag för faktiska kostnader, med skäligt belopp eller med schablonbelopp. Detta innebär exempelvis att när avdrag för arbetsresor görs med schablonbelopp får inte något ytterligare avdrag för utländsk drivmedelsskatt göras. Utländsk fastighetsskatt får inte heller dras av vid uthyrning av privatbostad eftersom avdrag medges med schablonbelopp.

text: 4.1 4.2 Utländsk allmän skatt

text: Avdrag för en utländsk allmän skatt kan bara göras enligt bestämmelserna i 16 kap. 18-19 §§ IL. Skatteverket anser att en utländsk allmän skatt måste vara en utgift i näringsverksamheten respektive en utgift för att förvärva och bibehålla en skattepliktig inkomst i inkomstslagen tjänst och kapital för att få dras av. Detta framgår av förarbetena (

text: prop. 1951:171

text: s.1 och

text: prop. 2001/02:46 s. 72

text: f).

text: I inkomstslaget tjänst ska avdrag för en utländsk allmän skatt göras på samma sätt som avdrag för ”övriga utgifter” eftersom utländsk skatt inte tillhör någon av de uppräknade utgifterna som anges

text: 12 kap. 2 §

text: IL. För ”övriga utgifter” finns en beloppsmässig avdragsbegränsning (

text: 12 kap. 2 § tredje stycket

text: IL).

text: I inkomstslaget kapital ska avdrag för en utländsk allmän skatt göras på samma sätt som när avdrag görs enligt de allmänna reglerna om avdrag för utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster eftersom det saknas särskilda bestämmelser om att avdrag ska göras på annat sätt. Detta innebär att en utländsk allmän skatt som tas ut vid avyttring av en tillgång i utlandet inte ska dras av vid kapitalvinstberäkningen utan avdrag ska göras enligt de allmänna reglerna om avdrag för utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster.

text: 4.2 4.3 Benefika förvärv

text: Skatteverket anser att utländska skatter som betalats i samband med ett benefikt förvärv av en tillgång i utlandet och som även ses som benefikt förvärv enligt svenska regler inte får dras av.

text: Utländska arvs- och gåvoskatter samt stämpelskatter som mottagaren har betalat i samband med ett benefikt förvärv får inte läggas till anskaffningskostnaden för att förvärva en tillgång. Det beror på att om den skattskyldiga förvärvat en tillgång genom ett benefikt förvärv anses den normalt förvärvad genom det onerösa förvärv, t.ex. köp, som skett närmast dessförinnan (kontinuitetsprincipen). Vid ett benefikt förvärv tar mottagaren i sådana fall över överlåtarens anskaffningsvärde och det anses inte ha skett ett nytt förvärv för vilken skatten kan anses utgöra en utgift och den är inte heller en förbättringskostnad (jfr

text: RÅ 2004 ref. 42

text: samt Skatteverkets ställningstagande ”Är stämpelskatt för förvärv av en fastighet eller en tomträtt som ingår i inkomstslaget näringsverksamhet avdragsgill när förvärvet inkomstskatterättsligt har skett genom gåva?”, 2016-09-27, dnr

text: 131 406261-16/111

text: I inkomstslaget näringsverksamhet tillämpas inte kontinuitetsprincipen i vissa gåvosituationer, exempelvis anses inventarier som förvärvats genom gåva vara förvärvade för marknadsvärdet (

text: 18 kap. 7 §

text: IL). Vissa gåvor i samband med näringsverksamhet regleras i bestämmelserna om underprisöverlåtelser i 23 kap. och 53 kap. IL. I både 23 och

text: 53 kap.

text: IL regleras särskilt vilket anskaffningsvärde eller anskaffningsutgift som tillgången ska anses ha förvärvats för i dessa fall. Om det är fråga om utländska tillgångar skulle det kunna inträffa att det tas ut utländsk gåvoskatt vid överlåtelsen. Skatteverket anser inte att det finns stöd i lagtexten för att beakta sådan gåvoskatt eftersom det klart anges vilket värde tillgångarna ska anses ha förvärvats för. Utländsk gåvoskatt är därför inte avdragsgill vare sig vid det benefika förvärvet, under innehavstiden eller vid en senare avyttring av tillgången.

text: I de fall en utländsk stat ser en överlåtelse av en tillgång som ett benefikt förvärv och tar ut arvs- eller gåvoskatt men förvärvet ses som ett oneröst förvärv enligt svenska regler får den utländska arvs- eller gåvoskatten och eventuell stämpelskatt läggas till anskaffningsutgiften. En utländsk arvs- eller gåvoskatt kan också vara avdragsgill som en utgift för att förvärva en inkomst om en utländsk stat ser en överlåtelse av en tillgång som ett benefikt förvärv och tar ut arvs- eller gåvoskatt medan Sverige inkomstbeskattar mottagaren för förvärvet. Avdragsrätten i dessa fall gäller under förutsättning att det är fråga om samma förvärv som beskattas hos samma person i båda länderna. Det handlar om andra situationer än den som var föremål för prövning i

text: RÅ 2004 ref. 42

text: 4.4 Exempel

text: 4.2.1 4.4.1 Exempel: fysisk person som har sålt privatbostad i utlandet

text: Mattias har sålt sin privatbostadsfastighet i X-land. X-land har tagit ut inkomstskatt på vinsten vid försäljningen. När Mattias köpte fastigheten fick han betala stämpelskatt.

text: Den utländska stämpelskatten är en särskild skatt som ska läggas till anskaffningskostnaden och dras av som en omkostnad vid kapitalvinstberäkningen.

text: Den utländska inkomstskatten som tagits ut på vinsten är en allmän skatt och avdrag får då göras enligt bestämmelserna om avdrag för utländsk skatt. Avdraget ska göras på samma sätt som när avdrag görs enligt de allmänna reglerna om avdrag för utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster.

text: 4.2.2 4.4.2 Exempel: bolag som äger fastighet i utlandet

text: AB Z äger en fastighet i Y-land. När AB Z köpte fastigheten fick de betala stämpelskatt. Y-land tar årligen ut fastighetskatt.

text: Den utländska stämpelskatten är en särskild skatt som ska läggas till anskaffningskostnaden för byggnaden. Avdrag görs genom årliga värdeminskningsavdrag.

text: Den utländska fastighetskatten är också en särskild skatt men är en sådan utgift där avdrag medges löpande.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 106188-19/111

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

title: Arbetsgivardeklaration på individnivå – återbetalning av skatteavdrag

text: 1 Sammanfattning

text: Om en arbetsgivardeklaration lämnats i rätt tid och på rätt sätt, anses beslut om skatten ha fattats i enlighet med deklarationen och arbetsgivaren kan inte längre förfoga över den avdragna skatten.

text: Det är därför Skatteverkets uppfattning att

text: 10 kap. 20 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL, ska tolkas så att återbetalning till den anställda endast kan ske innan ett skatteavdrag har redovisats i en arbetsgivardeklaration till Skatteverket.

text: 2 Frågeställning

text: Av

text: 10 kap. 20 §

text: SFL framgår att om en anställd kan visa att ett skatteavdrag har gjorts med för högt belopp och beloppet ännu inte har betalats in till Skatteverket, ska arbetsgivaren skyndsamt betala tillbaka mellanskillnaden mot kvitto.

text: Fråga har uppstått om hur en arbetsgivare ska hantera ett felaktigt skatteavdrag som har redovisats till Skatteverket, men ännu inte inbetalats till arbetsgivarens skattekonto.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Från den 1 januari 2019 ska en arbetsgivardeklaration innehålla uppgifter om bland annat betalningsmottagare, den ersättning som betalats ut till betalningsmottagaren och hur stort skatteavdrag som gjorts för betalningsmottagarens räkning, se

text: 26 kap. 19 a §

text: SFL.

text: Preliminär skatt ska betalas för beskattningsåret med belopp som så nära som möjligt kan antas motsvara den slutliga skatten för samma år, se

text: 8 kap. 1 §

text: SFL. Den preliminära skatten ska för den som har A-skatt betalas genom skatteavdrag, se

text: 8 kap. 2 §

text: SFL.

text: Beslut om skatteavdrag och arbetsgivaravgifter ska fattas för varje redovisningsperiod för sig med ledning av innehållet i arbetsgivardeklarationen och andra tillgängliga uppgifter, se

text: 53 kap. 1 §

text: SFL.

text: Om en arbetsgivardeklaration har lämnats i rätt tid och på rätt sätt, anses ett beslut om skatten och avgifterna ha fattats i enlighet med deklarationen, se

text: 53 kap. 2 §

text: SFL. Beslutet anses därmed fattat redan när deklarationen kommer till Skatteverket, så kallade automatiska beslut, se

text: prop. 1997/98:100 s. 587

text: och

text: prop. 2010/11:165 s. 972

text: Skatter och avgifter som ska redovisas i en arbetsgivardeklaration ska vara betalda senast den dag då deklarationen ska ha kommit in till Skatteverket, se

text: 62 kap. 3 §

text: SFL.

text: Om den för vars räkning skatteavdrag har gjorts kan visa att ett avdrag har gjorts med för högt belopp och beloppet ännu inte har betalats in till Skatteverket, ska den som har gjort skatteavdraget skyndsamt betala tillbaka mellanskillnaden mot kvitto, se

text: 10 kap. 20 §

text: SFL.

text: Regleringen i

text: 10 kap. 20 §

text: SFL har sitt ursprung i

text: uppbördsförordningen (1945:896)

text: och

text: uppbördslagen (1953:272)

text: , UBL, se

text: prop. 1996/97:100 s. 546

text: . Fram till dess att UBL ersattes av

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL, skedde redovisning och betalning av skatteavdrag vid samma tillfälle genom en uppbördsdeklaration som utgjorde både deklaration och inbetalningskort, se

text: prop. 1996/97:100 s. 252

text: Med SBL infördes i stället skattekontosystemet, vilket innebär att det hos skattemyndigheten ska finnas ett skattekonto för varje skatt- eller avgiftsskyldig där samtliga redovisningar, debiteringar och betalningar avseende F-skatt, innehållen A-skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt ska registreras, se

text: prop. 1996/97:100 s 1

text: På ett skattekonto ska Skatteverket registrera följande, se

text: 61 kap. 1 § första stycket

text: SFL,1. skatter och avgifter som ska betalas eller tillgodoräknas,2. belopp som ska dras ifrån eller läggas till slutlig skatt enligt 56 kap. 9 §, samt3. inbetalningar och utbetalningar.

text: Enligt huvudregeln ska inbetalda och andra tillgodoräknade belopp på skattekontot i första hand räknas av från den del av betalarens sammanlagda skuld för skatter och avgifter ( sammanlagd skatteskuld ) som inte har lämnats för indrivning och i andra hand från den del av skulden som har lämnats för indrivning, se

text: 62 kap. 11 §

text: SFL.

text: Avräkningsbestämmelsen i

text: 62 kap. 11 §

text: SFL är en central bestämmelse för skattekontosystemet. Den innebär att betalaren inte själv kan styra en betalning till en viss skuld på skattekontot, utan avräkningen sker utan inbördes ordning från totalsumman av skulder avseende skatter och avgifter, se

text: prop. 2010/11:165 s. 1023

text: 4 Bedömning

text: Skatteverket har i ställningstagande den 8 juni 2017, Arbetsgivardeklaration på individnivå – rättelser (dnr

text: 131 235562-17/111

text: ), framhållit att det skatteavdrag som en arbetsgivare gör från en anställds inkomst tillhör den anställda och att arbetsgivaren därför saknar förfoganderätt över skatteavdraget. Detta innebär att det inte finns någon laglig möjlighet för Skatteverket att återbetala preliminärskatten till arbetsgivaren efter det att beloppet har dragits av och redovisats till Skatteverket.

text: Skattekontosystemet innebär att redovisning och betalning av ett skatteavdrag kan ske vid olika tidpunkter och att en betalning inte hänförs till en viss skatt eller avgift, utan i stället avräknas mot den totala skatte- och avgiftsskulden på skattekontot. Regleringen i

text: 10 kap. 20 §

text: SFL har sitt ursprung i bestämmelser som tillkom innan skattekontosystemet infördes, när redovisningen och betalningen av ett skatteavdrag gjordes samtidigt på en gemensam uppbördsdeklaration.

text: Om en arbetsgivardeklaration lämnats i rätt tid och på rätt sätt, anses beslut om skatten ha fattats i enlighet med deklarationen, så kallade automatiska beslut. Efter det att arbetsgivardeklarationen har lämnats, kan arbetsgivaren inte längre förfoga över den avdragna skatten och har därmed ingen möjlighet att återbetala den avdragna skatten till den anställda.

text: 10 kap. 20 §

text: SFL ska tolkas så att återbetalning till den anställda endast kan ske innan ett skatteavdrag har redovisats i en arbetsgivardeklaration till Skatteverket.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 11432-19/111

title: Godkännande som registrerad mottagare vid fusion av aktiebolag, punktskatt

text: 1 Sammanfattning

text: Ett godkännande som registrerad mottagare gäller en viss juridisk eller fysisk person. Skatteverket anser att ett godkännande som registrerad mottagare inte övergår till det övertagandet aktiebolaget vid en fusion.

text: Skatteverket anser att ett godkännande som registrerad mottagare upphör att gälla från tidpunkten då aktiebolaget anses upplöst eftersom det överlåtande aktiebolaget då inte längre finns.

text: I samband med fusion gäller därmed att det övertagande aktiebolaget, för det fall bolaget avser att driva verksamhet vidare i egenskap av registrerad mottagare, behöver ansöka om ett godkännande som registrerad mottagare och att Skatteverket ska pröva om det aktiebolaget uppfyller förutsättningarna för ett godkännande.

text: 2 Frågeställning

text: Det förekommer att aktiebolag upplöses genom fusion. Det saknas specifika bestämmelser i lag (

text: ) om skatt på kemikalier i viss elektronik (LSKE) om vad som gäller avseende ett godkännande som registrerad mottagare när ett aktiebolag upplöses genom en fusion.

text: Fråga har uppkommit om ett godkännande som registrerad mottagare övergår till det övertagande aktiebolaget när övertagandet sker genom fusion.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Skatteverket prövar frågor om godkännande av registrerad mottagare (4 § förordningen [2017:214] om skatt på kemikalier i viss elektronik). Om Skatteverket finner att förutsättningar för godkännande som registrerad mottagare finns meddelar Skatteverket ett beslut om att den sökande har godkänts som registrerad mottagare.

text: Ett godkännande som registrerad mottagare förutsätter enligt

text: 10 a § första stycket

text: LSKE att den sökande bedriver eller avser att bedriva verksamhet av viss art och är lämplig som lagerhållare med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt.

text: Ett godkännande som registrerad mottagare ges genom ett beslut av Skatteverket efter en ansökan och gäller för viss juridisk eller fysisk person. Om en juridisk person i form av ett aktiebolag ges ett godkännande gäller godkännandet följaktligen för det aktiebolaget. Den lämplighetsprövning som föregår ett sådant godkännande avser om aktiebolaget är lämpligt att anförtros ställning som registrerad mottagare.

text: Med fusion avses en ombildning av företag som uppfyller vissa villkor. För aktiebolag regleras fusioner i

text: 23 kap.

text: aktiebolagslagen (2005:551)

text: , ABL. Rättsverkningarna av en fusion är bland annat att det överlåtande aktiebolagets tillgångar och skulder övergår till det övertagande aktiebolaget och det överlåtande aktiebolaget upplöses (23 kap. 26 § och 34 § ABL).

text: I LSKE finns inga uttryckliga bestämmelser om vad som ska gälla med ett godkännande som registrerad mottagare med anledning av fusion.

text: 4 Bedömning

text: Det följer inte av bestämmelserna och systematiken i LSKE att ett godkännande ska övergå till ett övertagande aktiebolag vid en fusion. Ett godkännande som registrerad mottagare gäller ett visst aktiebolag och beslutet om att godkänna aktiebolaget ska alltid föregås av en lämplighetsprövning. Vid lämplighetsprövningen ska det göras en samlad bedömning av förhållanden och omständigheter hos aktiebolaget för att avgöra om aktiebolaget uppfyller förutsättningarna för ett godkännande. Skatteverket anser därför att ett godkännande som registrerad mottagare inte kan övergå till ett annat rättssubjekt eftersom ett godkännande ges efter ansökan och prövning av det enskilda aktiebolagets lämplighet.

text: Det överlåtande aktiebolagets samtliga tillgångar övertas vid en fusion av det övertagande aktiebolaget. Tillgångar hänför sig dock till äganderättsliga förhållanden.

text: Skatteverket anser att ett godkännande som registrerad mottagare inte är en tillgång i äganderättslig mening som ett aktiebolag fritt kan förfoga över. Ett godkännande som registrerad mottagare är därmed inte en sådan tillgång som enligt 23 kap. 26 § eller 34 § ABL övergår till det övertagande aktiebolaget vid en fusion.

text: Skatteverket anser av dessa skäl att ett godkännande som registrerad mottagare vare sig enligt bestämmelserna och systematiken i LSKE eller enligt bestämmelserna i ABL övergår till det övertagandet aktiebolaget vid en fusion.

text: Skatteverket anser att ett godkännande som registrerad mottagare upphör att gälla från tidpunkten då det överlåtande aktiebolaget anses upplöst eftersom aktiebolaget då inte längre finns.

text: I samband med fusion gäller därmed att det övertagande bolaget, för det fall bolaget avser att driva verksamhet vidare i egenskap av registrerad mottagare, behöver ansöka om ett godkännande som registrerad mottagare för det aktiebolaget och att Skatteverket ska pröva om det aktiebolaget uppfyller förutsättningarna för ett godkännande.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 116096-19/111

title: Uppgifter i beskattningsverksamheten om skattebetalning m.m. omfattas av absolut sekretess

text: Nytt: 2020-11-03

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2020-10-12, dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket har gjort en ny bedömning av sekretessfrågan för den del av beskattningsverksamheten som avser betalning av och överlämnande för indrivning av tidigare beslutade skatter och avgifter m.m. Skatteverket anser att uppgifterna omfattas av sekretess både enligt 27 kap. 1 § första stycket och enligt

text: 27 kap. 1 § andra stycket 1 offentlighets- och sekretesslagen

text: . Skatteverket kan därför inte längre lämna ut uppgifter från skattekontosystemet om saldo, betalningar, indrivning m.m.

text: 2 Frågeställning

text: Omfattas uppgifter i beskattningsverksamheten om betalning av skatt och överlämnande för indrivning av tidigare beslutade skatter och avgifter m.m. av sekretess enligt

text: 27 kap. 1 §

text: OSL?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Behandlingen av uppgifter i Skatteverkets beskattningsverksamhet regleras i lagen (

text: ) om behandling av uppgifter i Skatteverkets beskattningsverksamhet, SdbL, och förordningen (

text: ) om behandling av uppgifter i Skatteverkets beskattningsverksamhet, SdbF.

text: 2 kap.

text: SdbL reglerar bl.a. den gemensamt tillgängliga informationssamlingen som benämns beskattningsdatabasen.

text: De mest centrala sekretessbestämmelserna för beskattningsverksamheten finns i

text: 27 kap.

text: offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: , OSL. För de aktuella uppgifterna är

text: 27 kap. 1 §

text: OSL aktuell. I paragrafens första stycke regleras den s.k. skattesekretessen: sekretess gäller i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller fastställande av underlag för bestämmande av skatt eller som avser fastighetstaxering för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden.

text: I

text: 27 kap. 1 § andra stycket 1

text: OSL regleras den s.k. databassekretessen: sekretess gäller vidare i verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (

text: ) om behandling av uppgifter i Skatteverkets beskattningsverksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen.

text: Sekretessen enligt

text: 27 kap. 1 §

text: OSL är absolut.

text: 4 Bedömning

text: Tidigare har Skatteverket ansett att det saknats en enhetlig reglering av vilken sekretess som gäller i Skatteverkets verksamhet inom skattebetalningsområdet. Den del av beskattningsverksamheten som avser betalning av och överlämnande för indrivning av tidigare beslutade skatter och avgifter har inte ansetts inkluderas i

text: 27 kap. 1 §

text: OSL. Det gäller t.ex. uppgift om huruvida skatt har betalats in eller inte, uppgift om betalningsanmaningar och indrivning.

text: Skatteverket har nu gjort en ny bedömning. Uppgifter om betalning av skatt, indrivning m.m. behandlas i beskattningsverksamheten. Dessa uppgifter är en del av den verksamhet i vilken Skatteverket bestämmer skatt och fastställer underlag för bestämmande av skatt. Skatteverket anser därför att även uppgifter om betalning av skatt, indrivning m.m. omfattas av skattesekretessen i

text: 27 kap. 1 § första stycket

text: OSL.

text: Vidare gör Skatteverket bedömningen att

text: 27 kap. 1 § andra stycket 1

text: OSL innebär att alla uppgifter som behandlas i beskattningsdatabasen är föremål för sekretess, oavsett om det är uppgifter som avser bestämmande av skatt, uppgifter om skattebetalning, uppgifter om korttidsarbete eller andra uppgifter.

text: Utlämnande av uppgifter som omfattas av sekretess enligt

text: 27 kap. 1 §

text: OSL kan ske till den enskilde själv. Utlämnande till någon annan kräver att det finns en sekretessbrytande bestämmelse. Sådana bestämmelser finns när det gäller utlämnande till andra myndigheter. Uppgifter får dessutom lämnas till enskilda i vissa fall. Ett exempel på det är utlämnande till konkursförvaltare i en enskilds konkurs. Det finns däremot inte någon allmän sekretessbrytande bestämmelse som ger enskilda en möjlighet att få ta del av uppgifter om betalning av skatt, indrivning m.m.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 120605-19/111

nyckelord:
Förvaltningsrätt & förfarande
Skattebetalning & borgenärsarbete

title: Upphävande av ställningstagandet Uppskjuten återbetalning av överskjutande mervärdesskatt och punktskatt

text: Skatteverket upphäver ställningstagandet den 13 maj 2005, ” Uppskjuten återbetalning av överskjutande mervärdesskatt och punktskatt ”, med dnr

text: 130 283556-05/111

text: . Anledningen till upphävandet är att ställningstagandet har ersatts av information i Rättslig vägledning (Skattebetalning & borgenärsarbete » Inbetalning och återbetalning » Återbetalning » Hinder mot återbetalning av skatt från skattekontot » Överskjutande ingående mervärdesskatt eller överskjutande punktskatt).


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 120649-18/111

title: Arbetsgivardeklaration på individnivå – presentation av uppgifter i inkomstdeklarationen

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket har en skyldighet att inför inkomstdeklarationen underrätta om inkomna kontrolluppgifter m.m. Uppgifter på individnivå (individuppgifter) som lämnas i en arbetsgivardeklaration kommer i vissa fall att ersätta en kontrolluppgift från utbetalaren. Individuppgifter lämnas som regel månadsvis och utbetalaren gör ingen sammanställning av uppgifterna för inkomståret.

text: Skatteverkets bedömning är att myndighetens underrättelseskyldighet i sådana fall kan fullgöras genom att Skatteverket lämnar en uppgift som består av summan av de individuppgifter som en och samma utbetalare redovisat för en och samma person under inkomståret. I detta sammanhang behöver redovisningen av dessa uppgifter alltså inte göras månad för månad. Individuppgifterna behöver dock i andra sammanhang finnas tillgängliga och kunna behandlas såsom de lämnats in. Detta gäller t.ex. när någon som har rätt att ta del av uppgifterna vill se uppgifterna i den form som de har lämnats in.

text: 2 Frågeställning

text: Har Skatteverket fullgjort sin underrättelseskyldighet beträffande inkomstuppgifter som lämnats månadsvis i en arbetsgivardeklaration på individnivå om uppgift i inkomstdeklarationen lämnas endast om det sammanlagda beloppet som redovisats avseende en och samma person från en och samma utbetalare.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Skatteverket ska före den 15 april året efter utgången av beskattningsåret underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara deklarationsskyldiga om de kontrolluppgifter, uppgift om betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer och övriga uppgifter som har kommit in till verket som underlag för beslut om slutlig skatt och beslut om pensionsgrundande inkomst (PGI) samt övriga uppgifter som verket känner till,

text: 31 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL.

text: Av författningskommentaren till

text: 31 kap. 4 §

text: SFL i propositionen Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen (

text: prop. 2016/17:58

text: ) framgår följande:

text: ”Av paragrafen framgår att Skatteverket före den 15 april året efter utgången av beskattningsåret ska underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara deklarationsskyldiga om bl.a. de kontrolluppgifter som har kommit in till verket som underlag för beslut om slutlig skatt och beslut om pensionsgrundande inkomst. Underrättelsen ska ske genom att uppgifterna anges i det fastställda formuläret för inkomstdeklarationen (6 kap. 6 § andra stycket skatteförfarandeförordningen [2011:1261], förkortad SFF).

text: Ändringen i paragrafen innebär att Skatteverket även ska underrätta fysiska personer och dödsbon om uppgifter om betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer som har kommit in till verket. Ändringen är till följd av att skyldigheten att lämna kontrolluppgift i många fall ersätts av en skyldighet att lämna uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivar-deklarationen. En arbetsgivardeklaration som innehåller uppgifter per betalningsmottagare kommer även att fungera som en kontrolluppgift.”

text: Kontrolluppgift ska inte lämnas om ersättningen eller förmånen skulle ha redovisats per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration eller förenklad arbetsgivardeklaration,

text: 15 kap. 8 § 3

text: SFL.

text: Av författningskommentaren till

text: 15 kap. 8 § 3

text: SFL,

text: prop. 2016/17:58

text: , framgår bland annat följande:

text: ”Ändringen i punkten 3 innebär att kontrolluppgift inte ska lämnas om sådan ersättning eller förmån som har redovisats eller skulle ha redovisats per betalningsmottagare av utgivaren eller den som avses i 5–7 §§ i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivardeklaration. En utgivare bör inte behöva lämna samma uppgift två gånger till Skatteverket.”

text: Beskattningsår är för fysiska personer ett kalenderår,

text: 1 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: 4 Bedömning

text: I SFL anges vilka skyldigheter en utbetalare av ersättning för arbete har när det gäller att lämna uppgifter till Skatteverket om utgiven ersättning och gjorda skatteavdrag. Exempelvis föreligger skyldighet att lämna kontrolluppgifter och inkomstuppgift på individnivå i en arbetsgivardeklaration. Skatteverket ska i sin tur underrätta den skattskyldiga om de uppgifter som har kommit in till Skatteverket under beskattningsåret. Underrättelse sker normalt genom att inkomstuppgifterna trycks i inkomstdeklarationen som skickas ut till den skattskyldiga. I vissa fall lämnas uppgifterna istället i specifikationen till inkomstdeklarationen.

text: Inkomstuppgifter som lämnas för beskattningsåret i en kontrolluppgift har summerats av utbetalaren innan uppgiften skickas in till Skatteverket. Uppgifterna som lämnas om en skattskyldig i en arbetsgivardeklaration på individnivå redovisas istället per månad och arbetsgivaren ska avseende dessa uppgifter inte lämna en årlig sammanställning i form av en kontrolluppgift. Varken i lagtext eller i förarbeten anges om en underrättelse av inkomna uppgifter kan ske genom att Skatteverket redovisar det sammanlagda beloppet som en och samma utbetalare redovisat avseende en skattskyldig i arbetsgivardeklaration på individnivå eller om redovisning av beloppen istället ska ske per månad på det sätt som de redovisats in till Skatteverket. Beloppen som redovisats i en arbetsgivardeklaration på individnivå för ett beskattningsår kommer i normalfallet att ligga till grund för beskattning av den som uppgifterna berör. Det är den sammanlagda årsinkomsten som ligger till grund för den enskildes beskattning. Vid vilket datum under beskattningsåret en viss ersättning betalats ut saknar i detta sammanhang betydelse.

text: Eftersom beskattning sker av det sammanlagda beloppet som betalats ut till en och samma person under inkomståret är det Skatteverket uppfattning att underrättelsen av redovisade belopp som sker i inkomstdeklarationen eller i förekommande fall i specifikationen till inkomstdeklarationen kan ske med ett sammanlagt belopp av de summor som redovisats in av en och samma utbetalare avseende en och samma mottagare. Underrättelse behöver inte innehålla uppgift om med vilket belopp och vid vilken tidpunkt under beskattningsåret utbetalningen gjordes. Dessa uppgifter behöver dock i andra sammanhang finnas tillgängliga och kunna behandlas såsom de lämnats in. Detta gäller t.ex. när någon som har rätt att ta del av uppgifterna vill se uppgifterna i den form som de har lämnats in.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 124988-19/111

title: Arbetsgivardeklaration på individnivå - rättelse av skatteavdrag vid dödsfall

text: 1 Sammanfattning

text: Om en utbetalare felaktigt och av misstag betalat ut en skattepliktig förvärvsinkomst till ett dödsbo och ersättningen inte skulle ha betalats ut om utbetalaren haft kännedom om att personen avlidit, kan utbetalaren, i samband med att återkrav ställs mot dödsboet, få tillbaka den avdragna skatten som gjorts på den utbetalade ersättningen och som redovisats till Skatteverket. Detta görs genom att begära omprövning av arbetsgivardeklarationen för den månad som det felaktiga skatteavdraget ursprungligen redovisades.

text: En sådan omprövning kan göras senast den 31 januari året efter utbetalningsåret.

text: 2 Frågeställning

text: Det kan dröja innan en utbetalare av skattepliktig förvärvsinkomst får information om att en person har avlidit och att rätten till utbetalning därmed upphört. Den felaktiga utbetalningen kan leda till att utbetalaren kräver dödsboet på för mycket utbetalad ersättning. Fråga har uppkommit om Skatteverket i en sådan situation kan betala tillbaka avdragen skatt som redovisats i en arbetsgivardeklaration till utbetalaren.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: En arbetsgivardeklaration ska innehålla uppgifter om bland annat betalningsmottagare, den ersättning som betalats ut till betalningsmottagaren och hur stort skatteavdrag som gjorts för betalningsmottagarens räkning, se

text: 26 kap. 19 a § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL.

text: Preliminärskatt ska betalas för beskattningsåret med belopp som så nära som möjligt kan antas motsvara den slutliga skatten för samma år. Den preliminära skatten ska för den som har A-skatt betalas genom skatteavdrag eller enligt särskild debitering, se 8 kap. 1 och 2 §§ SFL.

text: Från ersättning för arbete som betalas ut till fysisk person ska skatteavdrag göras, se

text: 11 kap. 16 §

text: SFL. Skatteavdrag ska normalt göras enligt allmän skattetabell, se

text: 11 kap. 17 §

text: SFL.

text: Beslut om skatteavdrag och arbetsgivaravgifter ska fattas för varje redovisningsperiod för sig med ledning av innehållet i arbetsgivardeklarationen, se

text: 53 kap. 1 §

text: SFL.

text: Om arbetsgivardeklaration har lämnats i rätt tid och på rätt sätt, anses ett beslut om skatten och avgifterna ha fattats i enlighet med deklarationen, se

text: 53 kap. 2 §

text: SFL.

text: 4 Bedömning

text: Skatteverket har i ställningstagandet Arbetsgivardeklaration på individnivå – rättelser, dnr

text: 131 235562-17/111

text: , publicerat den 8 juni 2017, angett att en utbetalare av skattepliktig ersättning inte kan få tillbaka avdragen skatt som redovisats i en arbetsgivardeklaration.

text: Den som har en skattepliktig förvärvsinkomst är under inkomståret skyldig att betala preliminär skatt. Skatten betalas löpande under året antingen som särskild debitering (F-skatt eller särskild A-skatt) eller genom skatteavdrag som utbetalaren gör för betalningsmottagarens räkning (A-skatt). Avsikten med den preliminära skatten är att den ska betalas under inkomståret med ett belopp som så nära som möjligt kan antas motsvara den slutliga skatten för samma år. Skatteavdraget är således en del av den ersättning som betalas ut till betalningsmottagaren men som genom skatteavdrag betalas in till Skatteverket för betalningsmottagarens räkning. När skatteavdraget redovisats in till Skatteverket i en arbetsgivardeklaration har utbetalaren fullgjort sin skyldighet att verkställa skatteavdrag. Lagstiftningen ger inte utbetalaren någon förfoganderätt över avdragen preliminär skatt som redovisats till Skatteverket i en arbetsgivardeklaration.

text: Det kan dröja innan en utbetalare av skattepliktig förvärvsinkomst får information om att en person har avlidit och att rätten till utbetalning därmed upphört. Avsaknad av uppgift om att betalningsmottagaren avlidit kan medföra att exempelvis pension eller annan försäkringsersättning felaktigt betalas ut efter dödsdagen och att skatteavdrag görs på den felaktigt utbetalade ersättningen. Efter det att en person avlidit tillfaller utbetalningar normalt dödsboet efter den avlidna. Om en utbetalare felaktigt betalar ut ett belopp till ett dödsbo som inte har rätt till ersättningen, är detta att jämställa med misstagsutbetalning till fel betalningsmottagare.

text: Eftersom utbetalningen felaktigt och av misstag gjorts till en betalningsmottagare som inte längre är i livet är det Skatteverkets uppfattning att utbetalaren i samband med att återkrav görs mot dödsboet under löpande utbetalningsår, kan begära att få tillbaka det skatteavdrag som gjorts på det felaktigt utbetalade beloppet från Skatteverket. Begäran om återbetalning av skatteavdraget görs genom att utbetalaren begär omprövning av arbetsgivardeklarationen för den månad som skatteavdraget redovisats. En sådan omprövning är endast möjligt att göra fram till och med den 31 januari året efter utbetalningsåret. Efter detta datum kommer den avdragna skatten i samband med beslut om slutlig skatt att gottskrivas dödsboet efter den avlidna personen. Någon möjlighet att genom omprövning rätta det felaktiga skatteavdraget efter detta datum finns därför inte.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 202 143726-19/111

title: Upphävande av ställningstaganden om beskattning av poker och andra spel

text: Lotterilagen (1994:1000)

text: upphörde att gälla den 31 december 2018 och istället trädde

text: spellagen (2018:1138)

text: i kraft den 1 januari 2019.

text: Beskattning av vinst på lotterier och andra spel regleras i 42 kap. 25 § och i

text: 8 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: . Bestämmelserna om spelarens beskattning har ändrats och därigenom anpassats till den nya

text: spellagen

text: . De nya bestämmelserna medför att tre ställningstaganden inte längre är aktuella att tillämpa. Det gäller ställningstagandena ”Beskattning av poker och andra spel över Internet”, 2009-06-16, dnr

text: 131 514337-09/111

text: , ”Beskattning av pokerspel som anordnas över Internet”, 2011-06-22, dnr

text: 131 438351-11/111

text: , och ”Beskattning av poker – kontantspel och turneringar”, 2012-05-14, dnr

text: 131 338428-12/111

text: Skatteverket upphäver därför ovan nämnda ställningstaganden fr.o.m. beskattningsåret 2019. Ställningstagandena är dock fortfarande tillämpliga för beskattningsåret 2018 och tidigare år.