identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 150780-05/111

title: Förenklad faktura vid vinstmarginalbeskattning

text: Nytt: 2024-06-12

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2024-06-12, dnr

text: Nytt: 2023-06-02

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att en förenklad faktura får användas vid försäljning när faktureringsskyldighet föreligger och återförsäljaren tillämpar reglerna om vinstmarginalbeskattning. En förutsättning är dock att en förklaring till utelämnad skattedebitering lämnas på motsvarande sätt, som stadgas för en vanlig faktura. De allmänna förutsättningarna för att få utfärda förenklad faktura ska också vara uppfyllda.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har ställts om en förenklad faktura enligt

text: 11 kap. 9 § Mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, får användas vid försäljning när faktureringsskyldighet föreligger och återförsäljaren tillämpar reglerna om vinstmarginalbeskattning.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 11 kap. 9 § första stycket

text: ML får en säljare, med undantag för i vissa särskilt angivna fall, utfärda en s.k. förenklad faktura. En förenklad faktura får utfärdas om fakturan är på mindre belopp eller handelsbruk m.m. gör det svårt att följa alla de krav som normalt gäller för fakturor.

text: Av bestämmelsens andra stycke framgår att en förenklad faktura ska innehålla uppgifter om

text: 1. datum för utfärdandet,

text: 2. identifiering av säljaren,

text: 3. identifiering av vilken typ av varor som levererats eller tjänster som har tillhandahållits, och

text: 4. den skatt som ska betalas eller uppgifter som gör det möjligt att beräkna denna

text: Bestämmelsen motsvaras av artikel 22.9 d första stycket första strecksatsen i sjätte mervärdesskattedirektivet (

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Den harmonisering som genomförts genom faktureringsdirektivet (

text: ) innebär att i en faktura ska ett antal obligatoriska uppgifter lämnas. Dessa anses vara nödvändiga för mervärdesskatteändamål och ska vara tillräckliga för att utgöra underlag som kan berättiga till avdrag. Förteckningen på obligatoriska uppgifter ska dock läsas i förening med andra särskilda bestämmelser i sjätte direktivet. Om exempelvis ingen skatt ska utgå på omsättningen ska i stället uppgift lämnas om anledningen till detta. När en säljare tillämpar reglerna om vinstmarginalbeskattning ska enligt 11 kap. 8 § punkt 13 ML fakturan innehålla en hänvisning till bestämmelserna i 9 a kap. eller 9 b kap. ML eller alternativt till

text: artikel 26

text: resp. 26 a i sjätte direktivet eller annan uppgift om att vinstmarginalsystemet tillämpas.

text: Av

text: prop. 2003/04:26

text: s.78-79 framgår att en väsentlig förutsättning för att förenklade fakturor ska tillåtas är att även en sådan faktura ska kunna tjäna som underlag vid en kontroll. De uppgifter som enligt ML ska finnas i en förenklad faktura är minimikrav i enlighet med direktivet och ska uppnå detta syfte.

text: När det gäller affärshändelser där säljaren tillämpar reglerna om vinstmarginalbeskattning och ingen skatt ska tas upp i fakturan kan följaktligen inte kravet uppfyllas på uppgift om skatt i den förenklade fakturan (jfr.

text: 9 a kap. 16 §

text: ML). Av fakturan bör dock framgå att säljaren har tillämpat reglerna om vinstmarginalbeskattning som en förklaring till den uteblivna skattedebiteringen.

text: Skatteverket anser därför att en förenklad faktura får användas vid försäljning när faktureringsskyldighet föreligger och återförsäljaren tillämpar reglerna om vinstmarginalbeskattning. En förklaring till utelämnad skattedebitering ska dock lämnas på motsvarande sätt, som stadgas för en vanlig faktura. De allmänna förutsättningarna i

text: 11 kap. 9 § första stycket

text: ML för att få utfärda förenklad faktura ska också vara uppfyllda.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 156509-05/111

nyckelord:
Förvaltningsrätt & förfarande
Inkomstskatt
Skattebetalning & borgenärsarbete
Socialavgifter

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Idrottsutövares möjligheter att bedriva idrottslig verksamhet i bolagsform

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: En idrottsutövare kan med skatterättslig verkan bedriva sin idrottsliga verksamhet i aktiebolagsform, förutsatt att verksamheten som sådan uppfyller kraven för näringsverksamhet. Samtliga inkomster från den idrottsliga verksamheten där bolaget är avtalspart ska tas upp som inkomst i bolaget.

type: stycke

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit om idrottsutövare, inom individuella sporter, med skatterättslig verkan kan bedriva sin idrottsliga verksamhet i bolagsform och om samtliga inkomster från idrottsutövandet då kan tas in i bolaget.

text: 3 Gällande rätt

text: Aktiebolagslagen

text: innehåller inte några bestämmelser som hindrar att verksamhet av visst slag bedrivs av ett aktiebolag.

text: Inkomstskattelagen

text: (SFS 1999:1229) ger inte heller någon vägledning om vilken verksamhet ett bolag kan bedriva och all verksamhet som ett bolag bedriver beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet.

text: Av

text: 13 kap 1 § inkomstskattelagen

text: framgår att till inkomstslaget näringsverksamhet räknas inkomster och utgifter på grund av näringsverksamhet. Med näringsverksamhet avses förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt.

text: Regeringsrätten har vid flera tillfällen prövat frågan om verksamheter av personlig karaktär, s.k. fria yrken, kan bedrivas i bolagsform. Nedan följer en sammanställning av en del av rättsfallen.

text: RÅ 1969 ref. 19

text: En skådespelare hade deklarerat lön och annan ersättning från ett av honom ägt bolag. I bolaget hade intäktsförts gager för uppträdanden samt royalty från Stim och från grammofonbolag. Regeringsrätten inledde med att förklara att: "Hinder kan visserligen icke anses föreligga att - i beskattningshänseende - i aktiebolagsform bedriva sådan rörelse, varom fråga är i målet." Detta uttalande har efter 1969 åberopats i flera regeringsrättsdomar. Trots att man slog fast att det inte fanns något hinder mot att bedriva skådespelarverksamhet i aktiebolagsform kom Regeringsrätten fram till att eftersom skådespelaren själv förvärvat intäkterna vilka därefter tillförts bolaget så var det han personligen och inte bolaget som drivit rörelsen och han var därför personligen skattskyldig för intäkterna.

text: RÅ 1983 1:40 En ingenjör, Edgar A utförde under fyra år uteslutande ett antal konsultuppdrag gällande bl.a. arbetsstudier åt ett bolag. Avtalen var slutna med Electrolux och Edgar A:s helägda bolag. Av avtalen framgick att Edgar A personligen skulle utföra arbetet. Han arbetade självständigt och bestämde själv tidsåtgången för uppdragen. Uppdragen utfördes i Electrolux lokaler. Underinstanserna beskattade Edgar A personligen för inkomsterna från Electrolux. Regeringsrätten konstaterade inledningsvis att Edgar A:s bolag var att betrakta som uppdragstagare i förhållande till Electrolux. Regeringsrätten uttalar därefter: "I rättspraxis har hinder inte ansetts föreligga att - med verkan även i beskattningshänseende - driva verksamhet som i allt väsentligt bygger på personliga arbetsinsatser i aktiebolagsform (jfr

text: RÅ 1969 ref. 19

text: RÅ 1993 ref. 55

text: Bengt S utförde under två år arbete som VD hos två bolag i samma koncern. Ersättningarna för arbetet utbetalades till Bengt S:s helägda bolag i enlighet med avtal mellan bolagen. Bengt S uppdrag som VD i de två bolagen innebar att han skulle avveckla verksamheten i det ena bolaget och omstrukturera ägarförhållandena och verksamheten i det andra bolaget. Bengt S hade inga andra uppdrag under tiden som han arbetade som VD. LR och KR fann inte skäl att beskatta Bengt S personligen för inkomsterna som VD. Regeringsrätten gjorde följande sammanfattning av rättsläget: "I rättspraxis har, såvitt avser s.k. fria yrken, hinder i princip inte ansetts föreligga att - med verkan även i beskattningshänseende - i aktiebolagsform driva verksamhet som i allt väsentlig bygger på personliga arbetsinsatser (jfr RÅ 83 1:40). Föreligger omständigheter som visar att den verkliga innebörden är den att det är ägaren av aktiebolaget och inte aktiebolaget som bedriver verksamheten kan det emellertid bli aktuellt att bortse från aktiebolaget och påföra ägaren de inkomster som härrör från verksamheten i fråga". Regeringsrätten konstaterar att befattningen som VD regleras i

text: 8 kap.

text: aktiebolagslagen

text: varav följer att tjänsten ska innehas av en fysisk person och att det är fråga om ett personligt uppdrag. Vidare fann Regeringsrätten att bolagen var i behov av en "företagsdoktor" och att uppdraget var begränsat till den tid som krävdes för företagssaneringen och att Bengt S:s verksamhet inte gått utöver vad som fallit inom ramarna för det aktuella uppdraget. Regeringsrätten uttalar vidare: "Som verkställande direktör i de aktuella bolagen har Bengt S visserligen innehaft uppdrag av speciell karaktär. Normalt gäller att den som utsetts till verkställande direktör i ett aktiebolag får anses vara anställd av bolaget.

text: Anförda omständigheter kan emellertid inte anses hindra att uppdrag som styrelseledamot och verkställande direktör - med det personliga juridiska ansvar som följer med dessa - i särskilda fall kan för begränsad tid innehas av en person som inte är anställd av bolaget utan i stället knutits detta som ett led i ett sådant särskilt avgränsat saneringsuppdrag..".

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Av praxis framgår att det i princip inte finns något skattemässigt hinder mot att i aktiebolagsform bedriva fria yrken där personliga arbetsinsatser utgör grunden för verksamheten.

text: Idrottsutövares möjligheter att bedriva sin verksamhet i bolagsform har inte varit uppe till prövning i Regeringsrätten. I förhandsbesked RSV/FB Dt 1986:9 prövades frågan om vad som gäller för en elitidrottsman. De direkta ersättningarna för tävlingsverksamheten skulle, enligt ansökan, redovisas som inkomst av tjänst medan tanken med aktiebolaget var att man i bolaget skulle teckna avtal utöver vad som gäller för den direkta tävlingsverksamheten t.ex. föredrag och marknadsföring. Rättsnämnden konstaterade att aktiebolagets tänkta verksamhet främst gick ut på att tillvarata den goodwill som idrottsmannen skapat genom sin idrottsutövning. Det var därför fullt möjligt att bedriva verksamheten via ett aktiebolag. Rättsnämnden påpekade att det måste framgå att det är bolaget och inte aktieägaren personligen som bedriver verksamheten.

text: Av den praxis som finns från Regeringsrätten och av Rättsnämndens förhandsbesked framgår att en idrottsutövare kan bedriva sin idrottsverksamhet i bolagsform. Fråga kvarstår dock om även prispengar och tävlingsvinster kan redovisas i bolaget eller om dessa ersättningar är så personliga att de ska redovisas i inkomstslaget tjänst.

text: I och med att idrottslig verksamhet kan bedrivas i bolagsform bör även tävlingsvinster och prispengar samt andra ersättningar som idrottsutövare erhåller för att ställa upp i tävlingar kunna redovisas i bolaget. Tävlingsvinsterna är en del av den bedrivna verksamheten och även om det är personen och inte bolaget som tävlar hindrar detta inte att inkomsten redovisas i bolaget. En jämförelse kan göras med en artist som uppträder men där ersättningen för uppträdandet redovisas i bolaget. Det avgörande för att inkomster kan redovisas i bolaget är att det är bolaget som uppträder som avtalspart i ekonomiskt hänseende.

text: En förutsättning för att idrottsutövare inom individuella sporter ska kunna bedriva sin idrottsverksamhet via bolag är dock att verksamheten som sådan uppfyller kraven för näringsverksamhet.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 157248-05/111

text: 1 Sammanfattning

text: Skogsplantering utgör hävdvunnen finansieringskälla för en allmännyttig ideell förening under förutsättning att verksamheten bedrivs av obetalda krafter inom föreningen och att verksamheten inte snedvrider konkurrensen.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Skogsplantering är ett sedan lång tid vanligt sätt för många ideella föreningar att finansiera sin allmännyttiga verksamhet. Fråga har uppkommit om skogsplantering kan vara sådan hävdvunnen finansieringskälla som föreningen inte är skattskyldig för.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 7 kap 7 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, anger vilka förutsättningar som gäller för att en ideell förening ska bli inskränkt skattskyldig (allmännyttig ideell förening). En sådan förening är bara skattskyldig för inkomst av sådan näringsverksamhet som avses i

text: 13 kap 1 §

text: IL. Om den bedrivna verksamheten av hävd utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete kan även denna inkomst bli skattebefriad.

text: Någon närmare förklaring vad som avses med hävdvunnen finansieringskälla finns inte i

text: inkomstskattelagen

text: . Tidigare återfanns denna reglering i

text: 7 § 5

text: mom lag (

text: ) om statlig inkomstskatt och här angavs i lagtexten bland annat anordnande av bingo och andra lotterier, fester, basarer, försäljnings- och insamlingskampanjer som exempel på hävdvunnen verksamhet. Uppräkningen i lagrummet var inte avsedd att vara uttömmande. I förarbetena (

text: prop.1976/77:135 s 84

text: f) nämndes också danstillställningar och loppmarknader som exempel på hävdvunnen verksamhet. Någon förändring av rättsläget var inte avsedd med införandet av

text: inkomstskattelagen

text: även om uppräkningen i lagtexten togs bort (

text: prop. 1999/2000:2 s 85

text: Vilka kriterier som ska vara uppfyllda för att en verksamhet ska skattebefrias som hävdvunnen finansieringskälla har vid ett flertal tillfällen prövats av Regeringsrätten utan att något entydigt svar lämnats.

text: Några begränsningar på omfattningen av verksamheten går inte att utläsa av förarbetena. Frågan har blivit prövad av Regeringsrätten bl.a. i

text: RÅ 1992 ref 68

text: där Regeringsrätten uttalar att verksamhetens omfattning och ekonomiska utfall saknar principiell betydelse vid bedömningen. Endast om verksamheten tagit sig sådana avvikande former att den inte längre till sin art utgör finansieringskälla av hävdvunnen typ kan det bli fråga om bortfall av skattefriheten. I

text: RÅ 1987 ref 153

text: har Regeringsrätten särskilt berört konkurrenssituationen. Föreningen ifråga fick i konkurrens med andra det aktuella uppdraget, vilket medförde att verksamheten inte kunde undantas beskattning som hävdvunnen.

text: Att verksamheten skötts av frivilliga obetalda krafter har beaktats i

text: RÅ 1983 ref 1

text: :88 avseende festplatsverksamhet, liksom i RR 1985 1:2 som gällde pappersinsamling utförd med frivilliga obetalda krafter inom föreningen. Däremot har det förhållande att arbetet utförts med hjälp av anställda inte påverkat bedömningen i

text: RÅ 1999 not 216

text: . Det avgörande för bedömningen har här ansetts vara den bedrivna verksamheten och inte det förhållande att den delvis utövats genom anställda. Frågan gällde bl.a. administration av viss lotteriverksamhet.

text: Frågan om skogsplantering utförd av medlemmar i en ideell förening kan utgöra hävdvunnen finansieringskälla har inte varit föremål för prövning av Regeringsrätten. I

text: RÅ 1988 not 603

text: , som gällde en ideell förening som avverkade och försålde skog man fått i gåva, fann Regeringsrätten att verksamheten inte var hävdvunnen och att föreningen var skattepliktig för denna inkomst.

text: Frågan om hur inkomst från skogplantering ska betraktas har prövats av Kammarrätten i Sundsvall vid några tillfällen, se 1987-11-27 målnr 4993-1986, 1997-03-15 målnr 1594-1990 och 2000-06-20 målnr 883-2000. I målet från 1987 söktes prövningstillstånd, men Regeringsrätten beviljade inte detta. Av Kammarrättens ställningstaganden i dessa mål kan man utläsa att Kammarrätten anser att fråga är om en typ av verksamhet som sedan tämligen lång tid tillbaka utgjort vanlig finansieringskälla för idrottsföreningar. Man betonar att fråga är om en förhållandevis begränsad arbetsinsats och ett ideellt engagemang av frivilliga obetalda krafter inom föreningarna. Således finner Kammarrätten att, med hänsyn till den tradition som får anses föreligga inom föreningslivet, verksamheten bör kunna anses hävdvunnen i alla tre målen.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Såsom framgår ovan finns inte lagreglerat vad som avses med begreppet hävdvunnen finansieringskälla. Inte heller praxis på detta område ger något klart svar.

text: Av vad som sagts ovan under gällande rätt kan den slutsatsen dras att konkurrensförhållanden bör beaktas vid bedömningen. Någon klar skiljelinje mellan om verksamheten bedrivits med avlönad personal eller med oavlönade medlemskrafter kan inte utläsas av praxis.

text: En verksamhet som godtagits i praxis är pappersinsamling som utförts av frivilliga obetalda krafter inom en förening. Av förutsättningarna i målet framgår att verksamheten inte påverkat konkurrensen på området.

text: Skogsplantering har sedan lång tid varit ett vanligt förekommande sätt för föreningar att finansiera den ideella verksamheten. Enligt Skatteverkets mening kan därför skogsplantering anses utgöra sådan verksamhet som utgör hävdvunnen finansieringskälla för en allmännyttig ideell förening. Förutsättningen härför är att verksamheten bedrivs av obetalda krafter inom föreningen och att verksamheten inte snedvrider konkurrensen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 157255-05/111

title: Skattskyldighet för koloniträdgårdsförening

text: 1 Sammanfattning

text: En koloniträdgårdsförening som verkar i enlighet med stadgarna för Svenska Förbundet för Koloniträdgårdar och Fritidsbyar kan normalt anses uppfylla kraven för inskränkt skattskyldighet.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit om en koloniträdgårdsförening kan anses uppfylla ändamålskravet i

text: 7 kap 8 § inkomstskattelagen

text: , IL, (

text: ) eller om det förhållandet att medlemmarna tillgodoser sina trädgårds- och odlingsintressen, och härigenom det egna hushållet, innebär en sådan begränsning till medlemmarnas ekonomiska intressen att det utesluter föreningen från inskränkt skattskyldighet.

text: I landet finns ett stort antal koloniträdgårdsföreningar, varav de flesta är anslutna till Svenska Förbundet för Koloniträdgårdar och Fritidsbyar. Ändamålet för riksförbundet är bl.a. att verka för att alla som vill bli kolonister och delta i koloniträdgårds- och fritidsbyverksamhet ska ges möjlighet till detta samt att föra trädgårdsintresset vidare till nya generationer. Förbundets ändamål är dessutom att sprida information om och utveckla och förnya koloniträdgårdsrörelsen och dess verksamhet, bl.a. genom studieverksamhet, samt genom att beakta odlings- och miljökunnandet hos medlemmarna och att arbeta aktivt för ett gott samarbete med koloniträdgårdsrörelsen i andra länder. Föreningar anslutna till riksförbundet verkar i enlighet med förbundets ändamål och stadgar.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: För att en ideell förening ska kunna bli inskränkt skattskyldig krävs enligt

text: 7 kap 8 §

text: IL att den har till huvudsakligt syfte att främja sådana kvalificerat allmännyttiga ändamål som anges i 4 § eller andra allmännyttiga ändamål, såsom religiösa, välgörande, sociala, politiska, idrottsliga, konstnärliga eller liknande kulturella ändamål. I andra stycket till 8 § anges vidare att ändamålen inte får vara begränsade till vissa familjers, föreningens medlemmars eller andra bestämda personers ekonomiska intressen. Av

text: 7 kap 9 §

text: IL framgår att det krävs att verksamheten uteslutande eller så gott som uteslutande tillgodoser ändamålen i

text: 7 kap 8 §

text: IL.

text: Varken lagtext eller praxis ger något klart svar på vad som avses med att ändamålen inte får vara begränsade till vissa familjers, föreningens medlemmars eller andra bestämda personers ekonomiska intressen. I förarbetena (

text: prop. 1976/77:135 s 76

text: ) görs skillnad mellan de fall då förmånerna kan anses utgöra ett direkt led i det ideella arbetet, och således innebär ett direkt fullföljande av föreningens allmännyttiga ändamål, och övriga fall. Som exempel på de förstnämnda anges en handikappförening som enligt sina stadgar ska subventionera hjälpmedel till sina handikappade medlemmar. Vad gäller en båtklubb som har till uppgift att svara för skötseln av medlemmarnas båtar eller en idrottsklubb som enligt sina stadgar ska begränsa medlemmarnas utgifter för idrottsutrustning, anses förutsättningar för förmånligare skattebehandling föreligga endast om uppgifter av detta slag framstår som obetydliga jämfört med föreningens ideella verksamhet.

text: Frågan om en koloniträdgårdsförenings ändamål är sådant att det uppfyller kraven för inskränkt skattskyldighet har inte prövats av Regeringsrätten. Däremot har Kammarrätten i Stockholm och Kammarrätten i Sundsvall prövat frågan och vid dessa prövningar kommit till olika ställningstaganden. Kammarrätten i Stockholm har i två fall (1988-02-05, mål nr 3306-1986 och 1991-02-25, mål nr 4333-1989) funnit att föreningen genom att upplåta odlingslotter i inte obetydlig omfattning tillgodosett medlemmarnas ekonomiska intressen. I målet från 1991 har kammarrätten också uttalat att det inte har påståtts att föreningen skulle bedriva någon ekonomisk verksamhet som riktar sig mot utomstående och inte heller att medlemmarna skulle i denna sin egenskap genom exempelvis avyttring av produkter ha någon omedelbar ekonomisk vinning. Men man har ändå funnit den ekonomiska sidan beaktansvärd genom förbilligandet av de egna hushållskostnaderna. Vid en prövning 1990-10-22 i målen 1650-1989 och 1661-1989, kom samma kammarrätt fram till att föreningen var inskränkt skattskyldig då dess huvudsakliga inriktning fick anses vara att verka för trädgårdsverksamhet som fritidssysselsättning och att föreningens syfte varit att främja sådan sociala och kulturella ändamål som avses i lagrummen. Föreningens serviceverksamhet gentemot medlemmarna ansågs i sin helhet ingå som ett led i föreningens målsättning att främja dess huvudsakliga inriktning. Kammarrätten i Sundsvall har prövat frågan 2002-04-09 i mål nr 3649-1999 och också kommit till den slutsatsen att en koloniförening, med stugor, ansluten till Svenska Förbundet för Koloniträdgårdar och Fritidsbyar var allmännyttig och att föreningens festverksamhet inte heller haft sådan omfattning att den medfört att föreningens allmännyttiga ändamål gått förlorat.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Koloniträdgårdsrörelsen och koloniträdgårdsföreningar har en lång tradition i Sverige. Ändamålen med dessa föreningar har varierat genom åren från ett starkare inslag av gynnande av medlemmens ekonomiska intresse, genom möjligheten att odla för privat bruk, till en verksamhet idag av social och kulturell karaktär där det ekonomiska inslaget tappat i betydelse.

text: Enligt Skatteverkets mening kan en ideell förening – koloniträdgårdsförening - som verkar enligt Svenska Förbundet för Koloniträdgårdar och Fritidsbyars stadgar normalt anses ha ett sådant allmännyttigt ändamål som medför att föreningen är inskränkt skattskyldig. Inslaget av främjande av medlemmarnas ekonomiska intressen torde normalt framstå som så obetydligt, jämfört med föreningens allmännyttiga verksamhet, att det inte förändrar bedömningen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 16189-05/111

nyckelord:
Skattebetalning & borgenärsarbete
Skattetillägg & andra sanktionsavgifter

title: Är snabbrestföring möjlig av belopp motsvarande tidigare betalningssäkrade skatte- och skattetilläggsfordringar?

text: 1 Sammanfattning

text: Snabbrestföring bör inte ske av belopp motsvarande tidigare betalningssäkrad skattetilläggsfordran mot bakgrund av den villkorslösa rätten till anstånd med betalning av skattetillägg som gäller när en skattskyldig begärt omprövning av eller överklagat skattetilläggsbeslutet eller beslutet i den fråga som föranlett skattetillägget. Däremot kan snabbrestföring ske av belopp motsvarande annan tidigare betalningssäkrad skattefordran.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Regeringsrätten har i en dom, se

text: RÅ 2004 ref. 68

text: , slagit fast att de svenska bestämmelserna om betalningssäkring för skattefordringar kan tillämpas även i fråga om fastställda eller ännu inte fastställda fordringar avseende skattetillägg, utan att detta kommer i konflikt med Europakonventionen. I domen behandlas även förhållandet mellan anståndsreglerna i

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL, och lagen (

text: ) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, betalningssäkringslagen. Regeringsrätten konstaterar i anslutning härtill att den villkorslösa rätten till anstånd med betalning av skattetillägg enligt SBL innebär att en fordran på skattetillägg inte ska överlämnas för indrivning innan ett omprövningsbeslut föreligger eller länsrätten beslutat i frågan.

text: Skatteverket har tidigare givit uttryck för uppfattningen (se Handledning för skattebetalning 2004, SKV 404 utgåva 3, s. 701) att ”Har Skatteverket utverkat betalningssäkring och överlämnat beslutet till kronofogdemyndigheten för verkställighet bör Skatteverket så fort skatten har fastställts och förfallit till betalning snabbrestföra uppkommet underskott.”

text: Med anledning av Regeringsrättens uttalande om indrivning av skattetilläggsfordringar har fråga uppkommit om ett underskott motsvarande beslutat skattetillägg som tidigare betalningssäkrats ska snabbrestföras. Vidare är fråga om Skatteverket fortfarande kan snabbrestföra annan tidigare betalningssäkrad skatt än skattetillägg.

text: 3 Gällande rätt

text: I

text: 17 kap.

text: SBL finns bestämmelser om anstånd med inbetalning av skatt. Av

text: 17 kap. 2 a §

text: SBL jämfört med

text: 17 kap. 3 §

text: SBL följer att även om förutsättningarna i 2 § inte är uppfyllda ska en skattskyldig efter ansökan beviljas anstånd med betalningen av skattetillägget utan krav på säkerhet, om den skattskyldige har begärt omprövning av eller till länsrätten överklagat skattetilläggsbeslutet eller beslutet i den fråga som föranlett skattetillägget. Anstånd ska beviljas till dess att omprövningsbeslut föreligger eller vid överklagande, till dess att länsrätten beslutat i frågan eller längst tre månader efter dagen för respektive beslut.

text: I

text: 20 kap. 1 §

text: SBL finns bestämmelser om när begäran om indrivning av obetalda skattebelopp ska ske och vilka beloppsgränser som de obetalda skattebeloppen måste uppgå till för att fordringen ska få lämnas för indrivning.

text: Enligt

text: 20 kap. 2 §

text: SBL får Skatteverket begära indrivning även om villkoren för indrivning enligt 1 § inte är uppfyllda, s.k. snabbrestföring,

text: 1. om det kan antas att fordringen kommer att föranleda en konkursansökan,

text: 2. om den skattskyldige redan är försatt i konkurs, eller

text: 3. om det annars finns särskilda skäl.

text: Innan indrivning begärs skall den skattskyldige enligt

text: 20 kap. 3 §

text: SBL betalningsuppmanas, om inte särskilda skäl talar mot det.

text: Av

text: prop. 1996/97:100 s. 628

text: framgår följande. Som exempel på särskilda skäl att begära indrivning utan att förutsättningarna enligt 1 § är uppfyllda kan nämnas det fallet att en skattskyldig systematiskt utnyttjar beloppsgränserna för att skaffa sig kredit. Ett annat exempel är fall där det är fara i dröjsmål därför att den skattskyldige är i färd med att göra sina tillgångar oåtkomliga för exekution. De särskilda skäl som kan tala emot att betalningsuppmaning ska ske är i huvudsak samma skäl som kan föranleda snabbrestföring.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Snabbrestföring kan ske dels genom att indrivning begärs avseende belopp även om beloppsvillkoren för överlämnande inte är uppfyllda, dels genom att någon betalningsuppmaning inte skickas till den skattskyldige innan indrivning begärs.

text: Den villkorslösa rätten till anstånd med betalning av skattetillägg som följer av

text: 17 kap. 2 a §

text: SBL innebär, vilket följer av

text: RÅ 2004 ref. 68

text: , att en fordran på skattetillägg inte ska överlämnas för indrivning innan ett omprövningsbeslut föreligger eller länsrätten beslutat i frågan.

text: För att denna rätt till anstånd med betalningen av skattetillägget ska kunna inträda måste den skattskyldige ges tillfälle att begära omprövning av eller överklaga skattetilläggsbeslutet eller beslutet i den fråga som föranlett skattetillägget. En betalningssäkrad skattetilläggsfordran bör därför inte snabbrestföras.

text: Vad gäller annan tidigare betalningssäkrad skatt än skattetillägg kan Skatteverket så fort skatten har fastställts och förfallit till betalning snabbrestföra uppkommet underskott.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 163113-05/111

title: Förvaltning och löpande drift av prästlönetillgångar

text: Nytt: 2023-05-15

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om

text: mervärdesskattelagen (2023:200)

text: finns i rättslig vägledning.

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket gör bedömningen att den kostnadstäckning som stiften betingar sig avseende förmögenhetsförvaltningen enligt lag, dvs. när stiften agerar såsom förvaltare åt prästlönetillgångarna å prästlönetillgångarnas vägnar, inte kan anses hänförlig till någon omsättning.

text: Skatteverket anser däremot att det är fråga om omsättning mellan stiften och prästlönetillgångarna när stiften handhar den löpande driften av prästlönetillgångarna. Kostnader för den löpande driften kan inte anses utgöra kostnader som inryms i stiftens förvaltning av förmögenhetsmassan enligt lag (

text: ) om Svenska kyrkan och som av den anledningen inte utgör omsättning. Stiften kan såsom förvaltare av prästlönetillgångarna ha valt att sköta den dagliga verksamheten inom ett stift varför förvaltaren får anses ha avtalat mellan stiftet och prästlönetillgången att dessa tjänster ska köpas in från stiftet.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Det registrerade trossamfundet Svenska kyrkan inrymmer ett mycket stort antal organisatoriska delar som var och en är självständiga juridiska personer. Bland de organisatoriska delarna finns stiften som är Svenska kyrkans regionala organisation.

text: Prästlönetillgångarna ingår inte i det registrerade trossamfundet utan är självständiga rättssubjekt av stiftelsekaraktär. Prästlönetillgångarna är enligt särskild lagstiftning undantagna från skattskyldighet till inkomstskatt t.o.m. 2010 års taxering enligt lag (

text: ) om skattefrihet för prästlönetillgångar vid 2001-2010 års taxeringar. Någon motsvarande reglering finns inte när det gäller mervärdesskatt.

text: Frågan är om den förvaltning som stiften genom egendomsnämnderna utför åt prästlönetillgångarna kan jämställas med sådan förvaltning som följer av

text: stiftelselagen (1994:1220)

text: , anknuten förvaltning, och som innebär att den kostnadstäckning som egendomsnämnderna erhåller för förvaltningen inte anses utgöra omsättning enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Omsättning av en tjänst föreligger enligt

text: 2 kap. 1 § tredje stycket 1

text: ML när denna utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon mot ersättning.

text: Omsättningsbegreppet bygger på principen om ett rättsligt förhållande avseende prestation och motprestation mellan två olika parter.

text: Bestämmelsen i

text: 2 kap 1 § tredje stycket 1

text: ML motsvaras närmast av artikel 2.1 och 6.1 i sjätte mervärdesskattedirektivet (

text: Av EG-domstolens praxis framgår att ett tillhandahållande av tjänster mot vederlag ska grunda sig på en avtalssituation mellan den som tillhandahåller tjänsten och köparen (

text: , Tolsma, punkt 13-14). Det ska föreligga en direkt koppling mellan vederlaget och den tillhandahållna tjänsten.

text: Enligt

text: 2 kap.

text: stiftelselagen (1994:1220)

text: förekommer två olika förvaltningsformer. Förvaltningsformen ”egen förvaltning” föreligger om förvaltningsåtagandet har lämnats av en eller flera fysiska personer och ”anknuten förvaltning” föreligger om förvaltningsåtagandet har lämnats av en juridisk person. Den eller de fysiska personer som vid egen förvaltning har lämnat förvaltningsåtagandet bildar styrelse för stiftelsen. Den juridiska person som vid anknuten förvaltning har lämnat ett sådant åtagande är stiftelsens förvaltare.

text: Av

text: prop. 1993/94:9 s. 64

text: f till

text: stiftelselagen

text: framgår att när det gäller förvaltningsformen anknuten förvaltning är det naturligt att den som lämnat förvaltningsåtagandet, dvs. den juridiska personen som sådan, ska betraktas som organ för stiftelsen.

text: Skatterättsnämnden har i förhandsbesked 1999-09-29 bedömt frågan om statlig myndighets skattskyldighet för förvaltning av vissa stiftelser och fonder. Förhandsbeskedet har refererats i Skattenytt 2000 nummer 4 s. 145 ff. Av förhandsbeskedet kan utläsas att när det gäller anknuten förvaltning ska den juridiska person betraktas som ett organ för stiftelsen och endast företräda stiftelsen i dess angelägenheter utan att detta påverkar stiftelsens rättsliga status. Detta innebär att den juridiska personen som är förvaltare inte är fristående i förhållande till stiftelsen vid tillvaratagandet av dess intressen. Mot denna bakgrund konstaterade Skatterättsnämnden att det förvaltararvode som Kammarkollegiet var berättigat till inte skulle betrakats som en ersättning enligt ett ingånget avtal mellan myndigheten och stiftelsen som tillhandahållande av tjänster. Kammarkollegiet skulle därför inte anses omsätta någon tjänst på grund av förvaltaråtagandet.

text: Vidare framgår av

text: prop. 1993/94:9 s. 58

text: att till följd av det historiska sambandet mellan staten och Svenska kyrkan har en stor del av den egendom som disponeras av kyrkan och dess församlingar samt andra till kyrkan knutna organ sedan länge varit föremål för en speciell reglering i lag och annan författning (specialreglerad kyrklig egendom). Äganderätten till kyrkobyggnaderna, inklusive till resp. kyrkobyggnad hörande tomt och löneboställe, tillkommer emellertid inte alltid vare sig församlingen eller staten utan ett särskilt rättssubjekt av stiftelsekaraktär (prästlönetillgångar). Det föreligger emellertid inte något behov av att låta

text: stiftelselagen

text: bli tillämplig på församlingskyrkor eller domkyrkor som är stiftelser i

text: stiftelselagens

text: mening eftersom kyrkolagen innefattar en fullt tillfredsställande reglering av förvaltningen av den egendom som finns i sådana stiftelser.

text: Av

text: 9 § lag (1998:1591)

text: om Svenska kyrkan framgår att prästlönetillgångarna har till ändamål att bidra till de ekonomiska förutsättningarna för Svenskakyrkans förkunnelse. Vidare framgår av denna paragraf att prästlönetillgångar ska förvaltas av Svenska kyrkan såsom självständiga förmögenheter. Regeringen får besluta om tillsyn av förvaltningen.

text: I 46 kap. Kyrkoordningen regleras bland annat prästlönetillgångar. Av 1-5 §§ framgår bland annat följande. Prästlönetillgångarna består av fast egendom och tomträtter (prästlönefastigheter) och andra tillgångar (prästlönefond). Stiften ska förvalta prästlönetillgångarna. Prästlönetillgångarna ska förvaltas så effektivt som möjligt och på ett sådant sätt att de ger bästa möjliga uthålliga totalavkastning. Tillgångarna ska därtill förvaltas på ett etiskt försvarbart sätt i enlighet med kyrkans grundläggande värderingar. Utgifterna för stiftets förvaltning av prästlönetillgångarna ska betalas med inkomsterna från denna förvaltning. Den nettovinst som uppkommer vid förvaltningen av prästlönetillgångarna och som tillkommer församlingarna ska stiftet fördela i förhållande till deras andelar i prästlönetillgångarna. Stiftet får dock av vinsten behålla de medel som behövs för förvaltningen.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: För att omsättning enligt

text: 2 kap. 1 §

text: ML ska föreligga krävs att ett tillhandahållande av varor eller tjänster sker mot vederlag. Vidare ska det kunna konstateras ett direkt samband mellan en utbetalning och ett tillhandahållande av bestämda varor eller tjänster för att omsättning ska anses föreligga. Det ska vara fråga om ett avtal mellan två parter för att det ska kunna vara fråga om en omsättning, dvs. en prestation och en motprestation.

text: Stiften ska förvalta prästlönetillgångarna enligt

text: 9 § lag (1998:1591)

text: om Svenska kyrkan. Denna förmögenhetsförvaltning kan utgöra sådan förvaltning som innebär att någon omsättning inte föreligger enligt

text: 2 kap. 1 §

text: ML. Därutöver kan stiften handha olika administrativa tjänster (olika åtaganden som inte följer av lag) t.ex. bokföringstjänster samt drift och skötsel av prästlönetillgångarna.

text: Skatteverket gör bedömningen att det föreligger ett författningsreglerat förvaltaruppdrag utan ersättning, jfr Skatterättsnämndens förhandsbesked från 1999-09-29. Kostnader avseende denna del ska täckas av prästlönetillgångarna enligt Kyrkoordningen. Den kostnadstäckning som stiften således betingar sig pga. den lagstadgade förmögenhetsförvaltningen, dvs. när stiften agerar såsom förvaltare åt prästlönetillgångarna å prästlönetillgångarnas vägnar, kan inte anses hänförlig till någon omsättning. I detta fall är stiften inte fristående i förhållande till prästlönetillgångarna vid tillvaratagandet av deras intressen. Detta skiljer sig från det fall när fövaltaren gett i uppdrag åt ett stift att utföra vissa tjänster åt en prästlönetillgång.

text: Stiften utgör förvaltare för prästlönetillgångarna vad gäller förmögenhetsförvaltningen. Stiften kan då antingen köpa in de tjänster som behövs för att sköta administrativa tjänster samt skötsel och drift. Stiften har ibland valt att sköta dessa uppgifter med egen personal. Kostnaderna härför kan inte anses ingå i det förvaltningsuppdrag som stiften har åt prästlönetillgångarna genom 9 § lag om Svenska kyrkan. I de fall stiften såsom förvaltare åt prästlönetillgångarna valt att sköta den dagliga verksamheten inom stiftet får förvaltaren anses ha slutit avtal mellan stiftet och prästlönetillgången att dessa tjänster ska köpas in från stiftet.

text: Skatteverket anser således att det är fråga om en omsättning mellan ett stift och en prästlönetillgång när det är fråga om den löpande driften av prästlönetillgången. Kostnader för den löpande driften kan inte anses utgöra kostnader som inryms i stiftens förvaltning av förmögenhetsmassan enligt lag om Svenska kyrkan och som av den anledningen inte utgör omsättning.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 164796-05/111

title: Utgör insatskapital omsättning eller inte?

text: Nytt: 2023-05-15

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om

text: mervärdesskattelagen (2023:200)

text: finns i rättslig vägledning.

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att insatskapital i handelsbolag, kommanditbolag eller ekonomiska föreningar i normalfallet inte utgör någon omsättning enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML.

text: När ett kapitaltillskott lämnas i någon form till ett aktiebolag ska samma bedömning göras avseende detta tillskott, dvs. föreligger en motprestation och därmed en omsättning eller föreligger ett rent tillskott till bolaget av en delägare i aktiebolaget.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: I det enskilda fall som har diskuterats har ett antal fastighetsägare bildat ett handelsbolag. Detta bolag ska bekosta byggnation och drift av ett vattenlednings- respektive avloppsledningsnät. Dessa nät ska anslutas till kommunala nät. Handelsbolaget kommer att äga de av bolaget bekostade näten inklusive mätare som installeras på varje fastighet. Servitut kommer att skrivas in avseende samtliga anslutna fastigheter.

text: Till varje fastighet kommer att höra en andel i handelsbolaget. Varje fastighetsägare kommer att erlägga ett belopp till handelsbolaget. Detta belopp är lika stort för varje andel. Därutöver kommer fastighetsägarna att löpande erlägga förbrukningsavgifter avseende vattenkonsumtionen till handelsbolaget, liksom avgifter i förekommande fall avseende avloppshanteringen.

text: Frågan är om insatskapitalet som delägarna tillskjuter i handelsbolaget ska ses som ett kapitaltillskott som inte ligger inom mervärdesskattens tillämpningsområde eller om dessa insatskapital ska anses utgöra ersättning för tillhandahållna tjänster och därmed beläggas med mervärdesskatt.

text: Problemställningen har sedan utvidgats till att gälla även kapitalinsatser i ekonomiska föreningar och i kommanditbolag för att denna skrivelse ska ge en mer heltäckande sammanställning. Även kapitaltillskott till aktiebolag kommer att tas med i bedömningen.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 1 kap. 1 § första stycket 1

text: ML ska mervärdesskatt betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs i en yrkesmässig verksamhet.

text: 2 kap. 1 §

text: ML reglerar när en omsättning föreligger. Enligt första stycket 1 förstås med omsättning av vara att en vara överlåts mot ersättning. Enligt tredje stycket 1 förstås med omsättning av tjänst att en tjänst mot ersättning utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon.

text: Motsvarande bestämmelser i sjätte mervärdesskattedirektivet (

text: ) finns i artiklarna

text: och

text: . Dessutom framgår av

text: artikel 4

text: vad som utgör ekonomisk verksamhet enligt sjätte direktivet.

text: Av EG-domstolens praxis framgår att ett tillhandahållande av tjänster mot vederlag ska grunda sig på en avtalssituation mellan den som tillhandahåller tjänsten och köparen (

text: Vidare framgår av EG-domstolens praxis att endast betalningar som utgör vederlag för en transaktion eller ekonomisk verksamhet faller inom mervärdesskattens tillämpningsområde, och att detta inte är fallet med sådana betalningar som enbart har sin grund i innehavet av egendomen (

text: , Sofitam, punkt 13 och

text: , Régie dauphinoise, punkt 17).

text: Genom

text: , EDM, punkt 51, kan konstateras att det måste fastställas om olika finansiella transaktioner utgör någon av de verksamheter som avses i

text: artikel 2.1

text: samt artikel 4.1 och 4.2 i sjätte direktivet eller om de faller utanför sjätte direktivets tillämpningsområde.

text: EG-domstolen har i målet

text: , KapHag, avgjort ett ärende som handlade om en ny bolagsman som i utbyte mot kapitalinsats fick inträda i ett bolag i vilket bolagsmännen var obegränsat ansvariga. Domstolen kom fram till att det inte under de aktuella förhållandena var fråga om en tjänst mot vederlag i den mening som avses i artikel 2.1 i sjätte direktivet. Av punkt 39-41 i domen framgår att en ny bolagsmans inträde i ett bolag, i vilket bolagsmännen var obegränsat ansvariga för bolagets skulder, i utbyte mot ett kontanttillskott inte utgör en av bolagsmannen bedriven ekonomisk verksamhet i den mening som avses i sjätte direktivet. Om andelsförvärvet inte i sig utgör en ekonomisk verksamhet i den mening som avses i sjätte direktivet, kan inte heller överlåtelse av sådana andelar vara att anse som en sådan verksamhet. Det förhållandet att en ny bolagsman ges tillstånd att inträda i ett bolag innebär således inte att denne erhåller en tjänst.

text: Av Handledning för mervärdesskatt 2004 (MHL 2004) s. 104 framgår att sådana engångsavgifter, som avser elleverantörens debitering av kostnader för framdragning av ledningar till anslutningspunkten, utgör det första ledet i kraftleveransen, dvs. en omsättning. Denna omsättning omfattas av skatteplikt. Vidare framgår att den ursprungliga anläggningsavgiften ofta utgör en debitering för kostnader avseende framdragning av ledningar för VA till en förbindelsepunkt mellan det kommunala VA-nätet och berörd fastighet. Detta bör anses som det första ledet i leverans av vatten respektive tillhandahållande av rening av avloppsvatten.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Skatteverket gör den bedömningen att en kapitalinsats vid inträde i ett handelsbolag, kommanditbolag eller en ekonomisk förening i normalfallet inte utgör en omsättning. Förvärvet av andel i handelsbolaget eller den ekonomiska föreningen innebär således inte att förvärvaren erhåller en vara eller en tjänst. Kapitalinsatsen avser därför en sådan transaktion som faller utanför

text: mervärdesskattelagens

text: tillämpningsområde.

text: Således anser Skatteverket att den kapitalinsats som erläggs vid inträde i handelsbolag, kommanditbolag eller ekonomisk förening inte utgör sådan engångsavgift eller tilläggsavgift som anges på s. 104 i MHL 2004, dvs. kapitalinsatsen utgör inte en skattepliktig omsättning.

text: För det fall att insatsen även innefattar en ersättning för en varuleverans eller ett tjänstetillhandahållande ska denna del separeras och behandlas som en ersättning för en omsättning. En motprestation får anses föreligga för denna del. Om avtal har tecknats på detta sätt ska den del som faktiskt avser en ersättning för en omsättning separeras från den del av insatsbeloppet som faktiskt avser en betalning för andel i samband med inträde i handelsbolaget, kommanditbolaget eller den ekonomiska föreningen.

text: Det förekommer att bl.a. ekonomiska föreningar betecknar löpande ersättningar till föreningen som insatser. Dessa insatser kan inte bedömas som sådana kapitalinsatser som görs i samband med att en förening eller ett bolag bildas. Vid bedömningen av om det kan vara fråga om en ersättning för en leverans eller ett rent insatskapital ska alltid hänsyn tas till om man kan hänföra någon form av motprestation till den ersättning som benämnts som en insats.

text: För det fall kapitaltillskott lämnas i någon form till ett aktiebolag ska samma bedömning göras avseende detta tillskott, dvs. föreligger en motprestation och därmed en omsättning eller föreligger ett rent tillskott till bolaget av en delägare i aktiebolaget.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 168826-05/111

title: Inkomst av andel i handelsbolag hos inskränkt skattskyldig stiftelse, ideell förening m.fl.

text: 1 Sammanfattning

text: Inskränkt skattskyldiga stiftelser, ideella föreningar m.fl. som omfattas av

text: 7 kap.

text: och

text: 15 §§

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, ska inte beskattas för inkomst avseende andel i handelsbolag vars verksamhet utgörs av kapitalförvaltning. Beskattning sker endast i den mån handelsbolaget bedriver sådan näringsverksamhet som avses i

text: 13 kap. 1 §

text: IL.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Stiftelser och ideella föreningar kan undantas från viss inkomstbeskattning förutsatt att de i sin verksamhet främjar allmännyttiga ändamål. Sådana inskränkt skattskyldiga stiftelser och ideella föreningar beskattas inte för inkomst av kapitalförvaltning. Dessa subjekt är i allt större omfattning ägare till handelsbolag. Ovisshet råder om inkomst från verksamhet som bedrivs i handelsbolag också kan undantas beskattning.

text: Mot bakgrund av detta har fråga uppkommit om inskränkt skattskyldig stiftelse eller ideell förening är skattskyldig för sin andel av resultatet från handelsbolag som endast bedriver kapitalförvaltning.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Stiftelse som är inskränkt skattskyldig enligt

text: 7 kap. 3 §

text: IL beskattas bara för inkomst av sådan näringsverksamhet som avses i

text: 13 kap. 1 §

text: IL, dvs. förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt samt innehav av näringsfastighet m.m.

text: Till inkomstslaget näringsverksamhet räknas för juridiska personer enligt

text: 13 kap. 2 §

text: IL även inkomster på grund av innehav av tillgångar och kapitalvinster som inte ingår i en näringsverksamhet enligt

text: 13 kap. 1 §

text: IL.

text: Inskränkt skattskyldig stiftelse beskattas inte för inkomst av kapitalförvaltning eftersom det är sådan inkomst som avses i

text: 13 kap. 2 §

text: IL.

text: Motsvarande bestämmelser för inskränkt skattskyldiga ideella föreningar m.fl. finns i 7 kap. 7, 14 och 15 §§ IL.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Skatteverket anser att stiftelser och ideella föreningar m.fl. som omfattas av 7 kap. 3, 7, 14 och 15 §§ IL inte är skattskyldiga för inkomst från handelsbolag som är hänförlig kapitalförvaltning. Detta oaktat att inkomsten har genererats i handelsbolaget eftersom den då kommer från sådana tillgångar som avses i

text: 13 kap. 2 §

text: IL. Skatteverkets uppfattning är att inkomsten inte kan anses ändra karaktär hos delägaren.

text: Bedömningen av huruvida skattskyldighet föreligger i dessa fall ska således göras utifrån den verksamhet som bedrivs i handelsbolaget. Det är först om den klassificeras som näringsverksamhet enligt

text: 13 kap. 1 §

text: IL som inskränkt skattskyldiga stiftelser och ideella föreningar är skattskyldiga för inkomst från handelsbolag.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 169642-05/111

title: Fribelopp enligt 5 § p. 4 lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, SINK, vid retroaktiv pensionsutbetalning avseende flera år

text: Fribeloppet enligt

text: 5 § 4

text: SINK uppgår till en tolftedel av 0,77 prisbasbelopp från utgången av 2005.

text: 1 Sammanfattning

text: Fribeloppet vid en retroaktiv pensionsutbetalning avseende flera år ska beräknas utifrån prisbasbeloppen de aktuella åren och för det antal månader respektive år som den retroaktiva utbetalningen avser.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Av 5 § punkt 4 SINK framgår att skattepliktig inkomst är bl.a. ersättning som utgår i form av pension. Skatteplikten omfattar den del av det totala beloppet av uppburna ersättningar för varje kalendermånad överstiger en tolftedel av 0,67 prisbasbelopp.

text: Fråga har uppkommit om antalet fribelopp är begränsat till högst tolv vid en retroaktiv utbetalning som avser mer än tolv månader. Vidare har fråga ställts om vilket prisbasbelopp som ska användas vid beräkningen när den retroaktiva utbetalningen avser flera kalenderår.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av 5 § punkt 4 SINK framgår bl.a. att ersättning i form av pension, med undantag av barnpension, enligt lagen (

text: ) om inkomstgrundad ålderspension, lagen (

text: ) om garantipension, lagen (

text: ) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn och lagen (

text: ) om införande av lagen (

text: ) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn samt sjukersättning och aktivitetsersättning enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring är skattepliktig till den del det totala beloppet av uppburna ersättningar för varje kalendermånad överstiger en tolftedel av 0,67 prisbasbelopp.

text: Av

text: prop. 2001/02:154 s. 12

text: framgår bl.a. att ”bestämmelserna i punkt 4 har ändrats för att anpassas till det reformerade pensionssystemet” och att ”det föreslagna fribeloppet motsvarar det högsta grundavdraget och har angetts till viss del av prisbasbeloppet per månad”. Ändringen är avsedd att motsvara den reglering som gäller för barnpension i

text: 11 kap. 40 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL (a.prop. s. 8).

text: För tiden före IL återfanns bestämmelsen om fribelopp vid utbetalning av barnpension i 19 § första stycket 13 ledet

text: kommunalskattelagen (1928:370)

text: , KL. Enligt ordalydelsen var barnpension ”för varje månad den avser” på visst angivet sätt skattefri i proportion till ”basbeloppet den månad pensionen avser”. Det bakomliggande syftet synes ha varit en likabehandling oavsett om pension utbetalats löpande eller som en klumpsumma.

text: I samband med tillkomsten av IL konstaterades att ”Bestämmelsen om skattefrihet för viss del av barnpension är hämtad från 19 § första stycket trettonde ledet KL” (

text: prop. 1999/2000:2

text: del 2 s. 140).Någon ändring i sak åsyftades inte.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Skatteverket anser mot bakgrund av det anförda att bestämmelsen i 5 § p. 4 SINK får läsas i ljuset av den upphävda bestämmelsen om skattefri del av barnpension i KL. Fribeloppet vid en retroaktiv pensionsutbetalning avseende flera år ska därför beräknas utifrån prisbasbeloppen de aktuella åren och för det antal månader respektive år som den retroaktiva utbetalningen avser.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 173279-05/111

status: upphävt

title: Rätt till koldioxidskattebefrielse för förbrukning av bränsle i aggregat på arbetsmaskiner inom jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet

text: Nytt: 2024-11-18

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2024-11-18, dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att såsom förbrukat för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar enligt

text: 6 a kap. 1 § 14 lagen (1994:1776)

text: om skatt på energi (LSE) får även anses bränsle som åtgått för drift av aggregat som monterats på sådana fordon. Skattebefrielse för förbrukning i sådana aggregat kan endast omfatta förbrukning som skett då fordonet med det påmonterade aggregatet använts i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Den 1 januari 2005 infördes, genom en ändring av 6 a kap. 1 § LSE, möjlighet till delvis befrielse från koldioxidskatt på bränsle som förbrukas i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet för drift av andra fordon än personbil, lastbil eller buss.

text: Nedan används arbetsmaskin som gemensam benämning på andra fordon än personbil, lastbil eller buss.

text: Fråga är vad som avses med förbrukning för drift av arbetsmaskiner, dvs. om endast drift av arbetsmaskinens framdrivningsmotor avses eller om även förbrukning för drift av på arbetsmaskinen monterade aggregat kan omfattas av skattebefrielse enligt 6 a kap. 1 § 14 LSE.

text: Det är inom jordbruks- och skogsbrukssektorerna vanligt förekommande att, i stället för att ha en arbetsmaskin för varje aktivitet, ha olika typer av aggregat som efter behov monteras på och av de arbetsmaskiner som används i jordbruks- och skogsbruks-verksamheten. Aggregaten kan oftast användas endast tillsammans med arbets-maskinen. I vissa fall förses aggregatet med bränsle från en separat bränsletank, medan det i andra fall förses med bränsle från samma tank som förser arbetsmaskinens framdrivningsmotor med bränsle.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av 6 a kap. 1 § 14 LSE följer att skattebefrielse medges med en viss procentsats av koldioxidskatten för förbrukning av högbeskattad olja i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks-, eller vattenbruksverksamhet för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar.

text: Bestämmelsen har kommenterats i

text: prop. 2004/05:1, s. 217

text: ”I regeringens skrivelse, Genomförande av EU:s jordbrukspolitik i Sverige, anför regeringen att skatten på dieselolja som används i jordbrukets arbetsmaskiner bör sänkas från och med den 1 januari 2005 (skr. 2003/04:137).

text: Från jordbruksorganisationerna har länge framförts att den skatt som belastar dieselolja som används i arbetsmaskiner inom jordbruket i flertalet konkurrentländer är nedsatt till låga nivåer. I Sverige finns ingen skattenedsättning för sådan användning. Skatten är densamma som den som gäller för användning i personbilar, lastbilar och bussar.

text: Regeringen anser att det av konkurrensskäl finns anledning att sätta ned skatten också för arbetsmaskiner som används i det svenska jordbruket. Detta bör också gälla de andra areella näringarna skogsbruket och vattenbruket.”

text: Skattebefrielsen kan erhållas antingen genom avdrag eller genom återbetalning i enlighet med följande bestämmelser.

text: Av 7 kap. 1 § första stycket 4 LSE framgår att den som är skattskyldig får göra avdrag för skatt på bränsle som förbrukats på ett sätt som ger rätt till skattebefrielse enligt 6 a kap. LSE.

text: Av 9 kap. 2 § första stycket LSE framgår att om någon som inte är skattskyldig eller skattebefriad förbrukare har förbrukat bränsle på ett sådant sätt som ger rätt till skattebefrielse enligt 6 a kap. LSE så medger beskattningsmyndigheten efter ansökan återbetalning av skatten på bränslet.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: I

text: prop. 2004/05:1

text: används formuleringen ” dieselolja som används i jordbrukets arbetsmaskiner ” (s. 217). Någon begränsning görs inte till drift av arbetsmaskinens framdrivningsmotor.

text: Mot bakgrund av att varken lagtext eller förarbeten uttrycker någon begränsning avseende vad som avses med drift av arbetsmaskin anser Skatteverket att även bränsle som åtgått för drift av ett aggregat som monterats på en arbetsmaskin ska anses ha förbrukats för drift av arbetsmaskinen. Sådan förbrukning omfattas då av möjlighet till skattebefrielse enligt 6 a kap. 1 § 14 LSE. Skattebefrielsen för förbrukning i sådana aggregat kan endast omfatta förbrukning som skett då arbetsmaskinen med det påmonterade aggregatet använts i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 176097-05/111

title: Yrkesmässighet för krematorieverksamhet och annan begravningsverksamhet m.m.

text: Nytt: 2023-05-26

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-05-26, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Enligt Skatteverkets bedömning får tjänster som avser begravning, däribland kremering och transport av den avlidnes aska, anses ha naturlig anknytning till en församlings religiösa ändamål enligt

text: 7 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. Det innebär enligt4 kap.

text: 8 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, att en församlings begravningsverksamhet inte är yrkesmässig.

text: Försäljning av överskottsvärme från krematorier har inte naturlig anknytning till en församlings religiösa ändamål. Försäljningen får anses ingå i samma självständiga näringsverksamhet (förvärvskälla) som en församlings begravningsverksamhet. Det får till följd att beskattningen av de verksamheter som ingår i förvärvskällan ska avgöras på grundval av en huvudsaklighetsbedömning. Om en förvärvskälla består av begravningsverksamhet och försäljning av överskottsvärme innebär en huvudsaklighetsbedömning följande:

text: Förvärvskällans inkomster härrör till minst cirka75 % från begravningsverksamheten. Samtliga inkomster i förvärvskällan undantas från skattskyldighet enligt

text: 7 kap. 7 §

text: IL. Varken begravningsverksamheten eller försäljningen av överskottsvärme är yrkesmässig eftersom

text: 4 kap. 8 §

text: ML är tillämplig.

text: Förvärvskällans inkomster från begravningsverksamheten uppgår inte till cirka 75 % av förvärvskällans totala inkomster. Inga inkomster i förvärvskällan omfattas av undantaget från skattskyldighet i

text: 7 kap. 7 §

text: IL. Både begravningsverksamheten och försäljning av överskottsvärme är yrkesmässig enligt 4 kap. 1 § 1ML. Omsättning av tjänster som avser t.ex. gravöppning kan vara undantagen från skattepliktenligt

text: 3 kap. 23 § 6

text: ML.

text: En ekonomisk förening som tillhandahåller kremering och transport av den avlidnes aska åt församlingar i Svenska kyrkan får anses bedriva yrkesmässig verksamhet enligt

text: 4 kap. 1 § 1

text: ML. I de fall den ekonomiskaföreningen är säljare av överskottsvärme ingår även denna försäljning i den yrkesmässiga verksamheten. I beskattningsunderlaget ska ingå dels löpande ersättning motsvarande begravningsavgiften, dels de särskilda ersättningar i form av insatser som församlingarna betalar för att täcka investeringar i krematorieanläggningar.

text: Transport av den avlidnes aska är att jämställa med persontransport. Skattesatsen för persontransporter är 6 %.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit om församlingar och kyrkliga samfälligheter inom det registrerade trossamfundet Svenska kyrkan bedriver en yrkesmässig verksamhetenligt ML då de tillhandahåller kremering, transport av den avlidnes aska samt försäljning av överskottsvärme från krematorier.

text: I de fall församlingarna väljer att låta en ekonomiskförening bedriva verksamheten har fråga uppkommit om den ekonomiska föreningens tillhandahållanden åt församlingarna av kremering och transport av den avlidnes aska är yrkesmässig. Den löpande verksamheten ska finansieras av den allmänna begravningsavgiften som betalas till församlingarna och ska föras vidare av församlingarna till den ekonomiska föreningen. Förvärv och investeringar i krematorieanläggningar ska finansieras med särskilda insatser från medlemmarna, dvs. församlingarna. Insatsernas storlek baserar sig på antal kremationer hos respektive medlem under en viss fastställd tidsperiod.

text: Fråga har även uppkommit om ovan nämnda särskilda insatser från medlemmarna ska ingå i beskattningsunderlaget för utförda tjänster.

text: Om den verksamhet som bedrivs av församlingarna eller den ekonomiska föreningen är yrkesmässig uppkommer slutligen frågan om tillämplig skattesats för transport av den avlidnes aska.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 1 kap. 1 § första stycket 1

text: ML framgår att mervärdesskatt ska betalas vid skattepliktig omsättning av varor och tjänster inom landet som görs i en yrkesmässig verksamhet.

text: Enligt

text: 3 kap. 23 § 6

text: ML undantas från skatteplikt omsättning av tjänster som avser gravöppning eller gravskötsel på allmän begravningsplats när tjänsten tillhandahålls av huvudmannen för eller innehavaren av begravningsplatsen.

text: Enligt

text: 4 kap. 1 § 1

text: ML är en verksamhet yrkesmässig om den utgör näringsverksamhet enligt

text: 13 kap.

text: IL.

text: Av

text: 4 kap. 6 §

text: ML framgår att statens, ett statligt affärsverks eller en kommuns omsättning av varor eller tjänster mot ersättning utgör yrkesmässig verksamhet oavsett om den bedrivs med vinstsyfte eller inte. Vidare framgår av

text: 4 kap. 7 § första stycket

text: ML att omsättningen inte utgör yrkesmässig verksamhet om den ingår som ett led i myndighetsutövning.

text: Enligt

text: 4 kap. 8 §

text: ML räknas en verksamhet som bedrivs av en ideell förening eller ett registrerat trossamfund inte som yrkesmässig i det fall inkomsten av verksamheten utgör sådan inkomst av näringsverksamhet som är undantagen från skattskyldighet enligt 7 kap. 7§ första och andra stycket respektive

text: 7 kap. 14 §

text: IL.

text: Av

text: 7 kap. 14 §

text: IL framgår att bestämmelserna om ideella föreningar i 7-13 §§ ska tillämpas i fråga om registrerade trossamfund. För registrerade trossamfund som uppfyller de allmänna bestämmelserna i

text: 7 kap. 7 § första stycket

text: IL (allmännyttigt ändamål, verksamhet, fullföljd samt öppenhet) gäller skattefrihet enligt andra stycket i samma bestämmelse för bland annat inkomst som kommer från en självständig näringsverksamhet (förvärvskälla). Skattefriheten gäller under förutsättning att inkomsten till huvudsaklig del kommer från verksamhet som är ett direkt led i främjandet av det allmännyttiga ändamålet eller har annan naturlig anknytning till sådant ändamål eller om inkomsten kommer från verksamhet som av hävd utnyttjats som finansieringskälla för den allmännyttiga verksamheten. Med huvudsaklig del menas att inkomsten från en förvärvskälla till minst cirka 75 % ska komma från en verksamhet med naturlig anknytning eller hävd.

text: Förvärvskälleindelningen slopades vid 1990 årsskattereform men används fortfarande vid fastställandet av vilka verksamheter som ska ingå vid en huvudsaklighetsbedömning. ”Självständig näringsverksamhet” är det uttryck som används för att beskriva vad som före skattereformen var en förvärvskälla i inkomstslaget rörelse (se

text: , del 2, sidan 85).

text: I

text: begravningslagen (1990:1144)

text: regleras Svenska kyrkans begravningsverksamhet. Enligt

text: 9 kap. 1 § begravningslagen

text: ska den som är folkbokförd i Sverige betala en avgift för begravningsverksamheten. I

text: 9 kap.

text: 6 § begravningslagen

text: finns en uppräkning av vilka tjänster som ingår i begravningsavgiften, däribland omnämns transport av stoftet och kremering. En beskrivning av vad som avses med begravningsverksamhet finns även i

text: prop. 1998/99:38

text: Staten och trossamfunden, sidan 99.

text: Av

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 11

text: ML framgår att skattenska tas ut med 6 % av beskattningsunderlaget för personbefordran.

text: Av

text: artikel 411.2 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet, framgår att hänvisningar till de upphävda direktiven ska anses som hänvisningar till mervärdesskattedirektivet och de ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga XII.

text: Med stöd av artikel 411.2 i mervärdesskattedirektivet kommer i denna skrivelse samtliga hänvisningar till sjätte direktivet i t.ex. praxis att anges med motsvarande bestämmelse i mervärdesskattedirektivet.

text: Bestämmelsen i

text: 4 kap. 7 § första stycket

text: ML motsvarasav artikel 13.1 i mervärdesskattedirektivet. Av artikeln framgår att stater, regionala och lokala myndigheter och övriga offentligrättsliga organ inte anses som beskattningsbara personer när det gäller verksamhet eller transaktioner som de utför i sin egenskap av offentlig myndighet.

text: Av EG-domstolens dom 235/85 (kommissionen mot Nederländerna), punkt 21, framgår att två rekvisit måste vara uppfyllda för att artikel 13.1 i mervärdesskattedirektivet ska vara tillämplig. Det ska dels vara fråga om ett offentligrättsligt organ och dels sådan verksamhet som det offentligrättsliga organet utför i egenskap av sådant.

text: Enligt EG-domstolens dom i

text: (Ayuntamiento deSevilla) är artikel 13.1 i mervärdesskattedirektivet inte tillämplig när en offentlig myndighets verksamhet inte utövas direkt utan överlämnas till en självständig tredje man.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Med begravningsverksamhet avses i denna skrivelse sådan verksamhet som avses i

text: begravningslagen

text: Församlingarnas tillhandahållanden

text: Från och med den 1 januari 2000, då stat och kyrka separerades, kan Svenska kyrkans verksamhet inte längre hänföras till myndighetsutövning eftersom Svensk kyrkan från den tidpunkten är ett privaträttsligt subjekt (registrerat trossamfund). Det innebär att undantaget från yrkesmässighet i

text: 4 kap. 7 §

text: ML inte är tillämpligt på kyrkans verksamhet. I stället måste en bedömning göras med utgångspunkt i bestämmelserna i 4 kap. 1 § respektive

text: 8 §

text: ML.

text: Svenska kyrkans begravningsverksamhet får enligt Skatteverkets uppfattning anses uppfylla förutsättningarna för näringsverksamhet i

text: 13 kap. 1 §

text: IL, dvs. varaktighet, självständighet och vinstsyfte.

text: Församlingarna är en del av Svenska kyrkan som är ett registrerat trossamfund. Enligt Skatteverkets bedömning får sådana tjänster som avser begravning och som finns uppräknade i

text: begravningslagen

text: , däribland kremering och transport av den avlidne, anses ha naturlig anknytning till församlingarnas religiösa verksamhet enligt

text: 7 kap.

text: 7 §

text: IL. Det innebär att församlingarnasbegravningsverksamhet inte är yrkesmässig eftersom 4kap.

text: 8 §

text: ML är tillämplig. Denna bedömning gäller även till den del tjänsten avser sådan kremering som inte är en lagreglerad skyldighet för Svenska kyrkan att utföra, t.ex. då kremeringen avser en utländsk person. Bedömningen gäller även i det fall en församling utför sådana tjänster som avses i

text: begravningslagen

text: åt en annan församling.

text: Försäljning av överskottsvärme sker i konkurrens med andra tillhandahållare på marknaden. Skatteverket anser att sådan försäljningsverksamhet varken är ett direkt led i församlingarnas religiösa verksamhet eller har annan naturlig anknytning till det religiösa ändamålet.

text: Försäljning av överskottsvärme får anses ingå i samma förvärvskälla som begravningsverksamheten. Om det i en förvärvskälla finns både verksamhet som kan undantas från skattskyldighet enligt

text: 7 kap. 7 §

text: IL och verksamhet som inte kan undantas ska beskattningen av dessa verksamheter avgöras på grundval av en huvudsaklighetsbedömning. Det innebär att verksamheterna i förvärvskällan antingen i sin helhet ska beskattas eller i sin helhet undantas från beskattning. Om inkomsten av förvärvskällan i sin helhet ska undantas från beskattning måste den till minst cirka 75 % avse verksamhet för vilken skattskyldighet inte föreligger enligt

text: 7 kap. 7 §

text: IL. I en förvärvskälla bestående av endast begravningsverksamhet och försäljning av överskottsvärme får en huvudsaklighetsbedömning följande konsekvenser.

text: 7 kap. 7 §

text: IL. Varken begravningsverksamheten eller försäljningen avöverskottsvärme är yrkesmässig eftersom

text: 4 kap. 8 §

text: ML är tillämplig.

text: 7 kap. 7 §

text: IL. Både begravningsverksamheten och försäljning av överskottsvärme är yrkesmässig enligt 4 kap. 1 § 1ML. Omsättning av tjänster som avser t.ex. gravöppning kan dock vara undantagen från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 23 § 6

text: ML.

text: En ekonomisk förenings tillhandahållanden

text: En ekonomisk förening som tillhandahåller kremering och transport av den avlidnes aska åt församlingar i Svenska kyrkan får anses uppfylla kravet på varaktighet, självständighet och vinstsyfte enligt 13kap.

text: 1 §

text: IL. Det innebär att verksamheten är yrkesmässig enligt

text: 4 kap. 1 § 1

text: ML. I de fall den ekonomiska föreningen säljer överskottsvärme ingår även denna försäljning i den yrkesmässiga verksamheten.

text: Omsättning av de tjänster som föreningen tillhandahåller, dvs. kremering och transport av den avlidnes aska, är skattepliktig enligt

text: 3 kap. 1 §

text: ML. Detsamma gäller för försäljning av överskottsvärme. Mervärdesskatt ska därmed tas ut vid omsättning av sådana tjänster.

text: Den ekonomiska föreningen får ersättning för utfördatjänster åt församlingarna dels genom ett belopp som motsvarar begravningsavgiften, dels genom särskilda insatser för finansiering av investeringar i krematorieanläggningar. Den särskilda insatsen är individuell för respektive församling genom att storleken beräknas med utgångspunkt i antal kremationer hos respektive församling under en viss tidsperiod. Enligt Skatteverkets bedömning innebär det att i beskattningsunderlaget för de tjänster som tillhandahålls församlingarna ska ingå dels löpande ersättning motsvarande begravningsavgiften, dels de särskilda insatserna.

text: Transport av avliden räknas som persontransport och tillämplig skattesats är 6 procent enligt

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 11

text: ML. Transport av den avlidnes aska är att jämställa med persontransport. Skattesatsen för kremering och försäljning av överskottsvärme är 25 %


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 176101-05/111

text: Nytt: 2018-02-21

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Upphävande av ställningstagandet ”Identitet mellan åberopat VAT-nr och köparen”, dnr

text: 202 63634-18/111

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att undantaget i

text: 3 kap. 30 a § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, inte är tillämpligt i det fall en säljare saknar dokumentation som gör det möjligt att identifiera köparen och att säkerställa identitet mellan köparen och det åberopade VAT-numret. Säljaren har i sådant fall inte visat att förutsättningarna för undantaget är uppfyllda.

text: Ställningstagandet gäller försäljningar från Sverige till andra EG-länder. Vilka krav som ställs på säljare i andra EG-länder för att där undanta en motsvarande försäljning från skatteplikt avgörs av det landets bestämmelser.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: En av förutsättningarna för att undantaget från skatteplikt i

text: 3 kap. 30 a §

text: ML ska vara tillämpligt är att köparen är registrerad till mervärdesskatt i ett annat EG-land. Fråga har uppkommit om vilken skyldighet en säljare har att kontrollera att det VAT-nummer som åberopas verkligen tillhör köparen samt på vilket sätt säljaren ska dokumentera en sådan kontroll.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 3 kap. 30 a § första stycket 1

text: ML undantas omsättning av varor från skatteplikt om varorna transporteras av säljaren eller köparen eller för någonderas räkning från Sverige till ett annat EG-land, och köparen är registrerad i ett annat EG-land som skattskyldig till mervärdesskatt för omsättning av varor eller tjänster eller för förvärv av varor.

text: Motsvarigheten till

text: 3 kap. 30 a §

text: ML finns i artikel 28c A a i sjätte direktivet (

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: En förutsättning för undantaget från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 30 a § första stycket 1

text: ML är att köparen är registrerad till mervärdesskatt i ett annat EG-land. Det innebär att det för tillämpning av undantaget inte är tillräckligt att det VAT-nummer som åberopas av köparen är giltigt. Det ska också föreligga identitet mellan köparen och innehavaren av det åberopade VAT-numret.

text: En säljare som vill åberopa undantaget har bevisbördan för att förutsättningarna för undantaget är uppfyllda. Det innebär att säljaren, förutom att kontrollera och dokumentera att det VAT-nummer som åberopats av köparen är giltigt, även måste säkerställa att det verkligen är fråga om den aktuelle köparens VAT-nummer samt inneha dokumentation som visar på vilket sätt detta kontrollerats.

text: Kontroll av VAT-numrets giltighet kan bl.a. ske via Skatteverkets webbplats. Det är i sådant fall lämpligt att en utskrift av svaret bevaras av säljaren.

text: När det gäller kravet att säkerställa att det verkligen är köparens VAT-nummer som åberopas kan uppgifter i de olika dokument som förekommer i samband med en affärsförbindelse tjäna som underlag för bedömningen. Sådana uppgifter är köparens adress, telefonnummer, angiven kontaktperson, leveransadress, mottagare av leveransen, betalningsavsändare etc. Uppgifterna kan förekomma i beställningshandlingar, avtal, transporthandlingar, fakturor, bankuppgifter om betalning etc. Förekomst av misstämning mellan uppgifter i de olika handlingarna innebär att säljaren måste göra ytterligare kontroller för att säkerställa identiteten mellan köparen och det åberopade VAT-numret. Sådana misstämningar kan t.ex. vara att leveransadress är annan adress än köparens adress, fakturamottagare är annan än köparen eller betalningsavsändare är annan än köparen.

text: Då försäljning sker till en köpare med vilken säljaren saknar en etablerad affärsförbindelse och där köparen själv hämtar varorna hos säljaren samt betalar kontant saknas ofta orderhandlingar, avtal, betalningsavisering från bank etc. genom vilka köparen kan identifieras. I avsaknad av sådana handlingar måste säljaren på annat sätt säkerställa att det verkligen är köparens VAT-nummer som åberopas. Säljaren bör begära att köparen överlämnar en handling utställd av myndighet i köparens registreringsland utvisande att köparen är registerad till mervärdesskatt. Säljaren bör vidare försäkra sig om att det går att identifiera den som hämtar varan genom att ta en kopia av dennes pass eller annan identitetshandling. Om en företrädare för köparen hämtar varan ska förutom kopia på företrädarens pass eller identitetshandling även finnas ett dokument som visar företrädarens rätt att agera för köparens räkning, t.ex. en kopia på fullmakt som uppvisats i original för säljaren.

text: I det fall en säljare saknar dokumentation som gör det möjligt att identifiera köparen och att säkerställa identitet mellan köparen och det åberopade VAT-numret kan säljaren bli skyldig att redovisa utgående mervärdesskatt på försäljningen. Skatteverket anser att undantaget i

text: 3 kap. 30 a §

text: ML inte är tillämpligt i sådant fall eftersom säljaren inte har visat att förutsättningarna för undantaget är uppfyllda.

text: Ovanstående ställningstagande gäller försäljningar från Sverige till andra EG-länder. Vilka krav som ställs på en säljare i andra EG-länder för att där undanta en motsvarande försäljning från skatteplikt avgörs av det landets bestämmelser.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 176112-05/111

title: Tidigareläggning av förfallodag

text: 1 Sammanfattning

text: Förfallodagen för betalning av skattetillägg ska inte tidigareläggas. Detta gäller även om beloppet tidigare har betalningssäkrats.

text: Frågeställning

text: Av Handledning för betalningssäkring (SKV 602 utgåva 2 s. 15) framgår att "När skatten eller avgiften avseende den underliggande fordran fastställs, bör därför förfallodagen ändras till en tidigare förfallodag och, om betalning inte sker, snabbrestföring ske så fort fordringen har förfallit till betalning".

text: Regeringsrätten har i rättsfallet

text: RÅ 2004 ref. 68

text: funnit att de svenska bestämmelserna om betalningssäkring för skattefordringar kan tillämpas även i fråga om fastställda eller ännu ej fastställda fordringar avseende skattetillägg, utan att det kommer i konflikt med Europakonventionen. I rättsfallet behandlas även förhållandet mellan bestämmelsen om anstånd med inbetalning av skattetillägg enligt

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL, och lagen (

text: ) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, BtSL. Regeringsrätten konstaterar här att det inte föreligger någon konflikt mellan BtSL och anståndsreglerna i SBL samt uttalar att den villkorslösa rätten till anstånd innebär att fordringen på skattetillägg inte ska överlämnas för indrivning innan ett omprövningsbeslut föreligger eller länsrätten beslutat i frågan.

text: Skatteverket har i en styrsignal den 26 januari 2005 (dnr 130-16189-05/111) gjort bedömningen att snabbrestföring inte bör ske av belopp motsvarande tidigare betalningssäkrad skattetilläggsfordran.

text: I borgenärsarbetet är det viktigt att kunna säkerställa statens fordringar och därför är det angeläget att en betalningssäkrad fordran snabbt kan överlämnas för indrivning. Med anledning härav har fråga uppkommit om det föreligger några hinder mot att tidigarelägga förfallodagen för beskattningsbeslut som innefattar skattetillägg och där den fastställda fordran tidigare har betalningssäkrats.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 17 kap. 2 a §

text: SBL jämförd med

text: 17 kap. 3 §

text: SBL följer att även om förutsättningarna i 2 § inte är uppfyllda ska en skattskyldig efter ansökan beviljas anstånd med betalningen av skattetillägget utan krav på säkerhet, om den skattskyldige har begärt omprövning av eller till länsrätten överklagat skattetilläggsbeslutet eller beslutet i den fråga som föranlett skattetillägget.

text: Anstånd ska beviljas till dess att omprövningsbeslut föreligger eller vid överklagande, till dess att länsrätten beslutat i frågan eller längst tre månader efter dagen för respektive beslut.

text: Enligt

text: 16 kap. 6 § andra stycket

text: SBL ska beslut om debitering av skattetillägg ha betalats senast den förfallodag som infaller närmast efter det att 30 dagar har gått från beslutsdagen.

text: I 16 kap. 6 §fjärdestycket SBL framgår att Skatteverket får besluta att betalning ska ske en annan dag än den som anges i första och andra styckena, om det finns särskilda skäl.

text: Vad som avses med särskilda skäl framgår av

text: prop. 1996/97:100 s. 607

text: där det uttalas att "Som exempel på ett sådant särskilt skäl som avses i fjärde stycket kan nämnas att skattemyndigheten, i samband med skönsbeskattning enligt 11 kap. 19 §, finner att det finns risk att den skattskyldige undanskaffar tillgångar eller på annat sätt försvårar för staten att få betalt".

text: I Handledning för skattebetalning 2004 (SKV 404 utgåva 3 s. 703) har Skatteverket uttalat att "Om det föreligger sådana omständigheter som kan föranleda betalningssäkring bör förfallodagen ändras till en tidigare förfallodag".

text: 4 Bedömning

text: Regeringsrätten har i

text: RÅ 2004 ref. 68

text: uttalat att den villkorslösa rätten till anstånd innebär att fordringen på skattetillägg inte ska överlämnas för indrivning innan ett omprövningsbeslut föreligger eller länsrätten beslutat i frågan.

text: Skatteverket har i styrsignal den 26 januari 2005, som skäl för att ej snabbrestföra en skattetilläggsfordran, anfört att för att rätten till anstånd med betalning av skattetillägget ska kunna inträda måste den skattskyldige ges tillfälle att begära omprövning av eller överklaga skattetilläggsbeslutet eller beslutet i den fråga som föranlett skattetillägget.

text: Effekten av att tidigarelägga förfallodagen för betalning av skatt enligt beskattningsbeslut blir densamma som att snabbrestföra skattefordran, dvs. tiden förkortas för skattskyldig att ges tillfälle till att begära omprövning av eller överklaga skattetilläggsbeslutet eller beslutet i den fråga som föranlett skattetillägget. Mot bakgrund härav ska Skatteverket inte tidigarelägga förfallodagen för betalning av skattetillägg. Detta gäller även om beloppet tidigare har betalningssäkrats.

text: Vad gäller annan tidigare betalningssäkrad skatt än skattetillägg föreligger inte hinder mot att tidigarelägga förfallodagen.

text: Det är dock endast för beskattningsbeslut i MomsAg systemet som det går att tidigarelägga förfallotidpunkten. Det finns för närvarande ingen teknisk möjlighet att i omräkningssystemet tidigarelägga förfallodagen för taxeringsbeslut.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 182945-04/113

nyckelord:
Förvaltningsrätt & förfarande
Mervärdesskatt

title: Bevisbörda och utredningsskyldighet avseende i skattedeklaration redovisad skattefri omsättning av varor till annat EG-land

text: Nytt: 2007-12-05

text: Detta ställningstagande upphör att gälla. Till den del innehållet avser fråga om betydelse av god tro och krav på dokumentation ersätts ställningstagandet av ställningstagandet God tro vid försäljning av varor till annat land samt krav på dokumentation, dnr

text: 131 600012-07/111

text: . Övrigt innehåll i ställningstagandet är av allmän karaktär och återfinns i avsnitt 6 Handledning för mervärdesskatteförfarandet (SKV 555).

text: 1 Bakgrund och frågeställning

text: En säljare som omsätter varor med leverans till annat EG-land, som föranleder beskattning av gemenskapsinternt förvärv (GIF) hos köparen, ska lämna en periodisk sammanställning, kvartalsredovisning (KVR).

text: I en revisionsrapport från Riksrevisionsverket (RRV) den 10 juni 2003 har bl.a. framkommit att den svenska statskassan kan gå miste om skatteintäkter i storleksordningen 10 miljarder kronor om året. Detta med anledning av momskaruseller och annat momsfusk vid handel mellan Sverige och andra EG-länder. Vidare anges i rapporten att många företag, såväl stora som små, inte lämnar in kvartalsredovisning. Cirka hälften av de saknade redovisningarna lämnas in på myndigheternas begäran, men somliga redovisningar lämnas inte in trots påstötningar.

text: Skatteverket, huvudkontoret (Skatteverket) har uppmärksammat behov av klarläggande i frågan om vilken utredning som krävs för att Skatteverket ska ha fog för att anse att omsättning som säljaren redovisar som skattefri omsättning av varor till annat EG-land i skattedeklarationen ska kunna beskattas som skattepliktig omsättning inom Sverige. Denna skrivelse behandlar därför denna fråga.

text: 2 Gällande lagstiftning

text: Skattedeklaration

text: Av

text: 10 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL, framgår vilka som ska lämna skattedeklaration. Enligt

text: 10 kap. 13 § 1 st.

text: SBL ska en skattedeklaration, med vissa undantag, lämnas för varje redovisningsperiod. Av

text: 10 kap. 14 §

text: SBL framgår att en redovisningsperiod omfattar en kalendermånad, om inte något annat särskilt föreskrivs.

text: Enligt

text: 10 kap. 9 § 7 p.

text: SBL jämförd med 3 kap. 1 § 1 st. 4 eller 5 p. SBL ska en skattedeklaration lämnas även i de fall någon skyldighet att betala skatt inte föreligger.

text: Skyldighet att föra anteckningar

text: Enligt

text: 14 kap. 2 §

text: SBL ska en deklarationsskyldig i skälig omfattning genom räkenskaper, anteckningar eller på annat lämpligt sätt se till att det finns underlag för fullgörandet av deklarations- och annan uppgiftsskyldighet samt för kontroll av uppgiftsskyldigheten och beskattningen.

text: I förarbetena till bestämmelsen anges att med uttrycket kontroll av uppgiftsskyldigheten avses såväl kontroll av om uppgiftsskyldigheten överhuvudtaget förelegat som kontroll av att skyldigheten fullgjorts riktigt och fullständigt (

text: prop. 1996/97:100 s. 597

text: 3 Skatteverkets bedömning

text: 3.1 Bevisbörda vid omsättning av varor till annat EG- land

text: Huvudregeln är att omsättning av en vara inom landet är skattepliktig. Enligt

text: 3 kap. 30 a § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, undantas dock från skatteplikt omsättning av varor som transporteras av säljaren eller köparen eller för någonderas räkning från Sverige till ett annat EG-land, om köparen är registrerad i ett annat EG-land som skattskyldig till mervärdesskatt för omsättning av varor eller tjänster eller för förvärv av varor.

text: Det aktuella undantaget har utformats efter förebild av motsvarande bestämmelser om undantag från skatteplikt för leverans av varor i sjätte mervärdesskattedirektivet (

text: ), närmare bestämt

text: artikel 28

text: c A a som infördes genom direktiv

text: I förarbetena till ML,

text: prop. 1994/95:57 s. 78

text: , anges beträffande beskattning av varuhandel mellan EG-länder bl.a. följande. Säljaren påför inte någon skatt på varor som han tillhandhåller kunder i andra medlemsländer. Samtidigt har säljaren full avdragsrätt för mervärdesskatt som är hänförlig till hans momspliktiga verksamhet. Denna nollbeskattning får ske under två förutsättningar: Varorna måste faktiskt (fysiskt), av säljaren eller av köparen eller för någonderas räkning, transporteras från ett medlemsland till ett annat. Vidare måste köparen vara mervärdesskatteregistrerad i något EG-land. Köparen måste underrätta säljaren om sitt registreringsnummer.

text: Av Regeringsrättens avgörande den 18 mars 2004 i mål nr 1758—1762-01 framgår att säljaren har bevisbördan för att förutsättningarna för skattefri omsättning av varor till annat EG-land enligt

text: 3 kap. 30 a §

text: ML är uppfyllda.

text: 3.2 Utredningsskyldighet

text: Säljaren ska i skattedeklarationen, om köparen är momsregistrerad i ett annat EG-land och har åberopat sitt VAT-nummer utställt i ett annat EG-land än Sverige, redovisa värdet av skattefri omsättning av varor till annat EG-land vid rad 23 i skattedeklarationen. Om köparen inte uppfyller nämnda förutsättningar ska säljaren istället redovisa utgående mervärdesskatt vid rad 32, 33 eller 34. Värdet av omsättningen ska vid sådant förhållande redovisas som omsättning inom landet på rad 11 i skattedeklarationen.

text: Enligt Skatteverkets handledning för mervärdesskatteförfarandet 2004 s. 101 f. ska en deklarationsskyldig ha underlag för kontroll av beskattningen. Exempel på underlag som behövs för sådan kontroll är t.ex. handlingar som visar att en deklarationsskyldig uppfyller förutsättningarna för att tillämpa exempelvis undantaget från skatteplikt i

text: 3 kap. 30 a §

text: ML.

text: Om man misstänker felaktigheter i avlämnad skattedeklaration och underlaget för kontrollen av beskattningen bör en utredning ske. De kontrollformer som står till buds är utredning vid skrivbordet (med skriftlig eller muntlig förfrågan, föreläggande eller föreläggande med vite), besök och skatterevision. Av

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: , FL, framgår att varje ärende ska handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts (

text: 7 §

text: FL). Det är därför viktigt att välja rätt djup och omfattning på utredningen och att inte tillgripa en mer omfattande utredningsform än nödvändigt.

text: I de fall utredningen avser en uppgift i en lämnad skattedeklaration avseende skattefri omsättning av varor till annat EG-land bör enligt Skatteverkets bedömning en utredning vid skrivbordet kunna leda fram till ett tillräckligt kontrollmaterial för att bedöma om säljaren uppfyller förutsättningarna för en skattefri omsättning till annat EG-land eller inte.

text: Om en utredning vid skrivbordet leder fram till att en skriftlig förfrågan ska skickas ut bör den utformas utifrån vad som framkommit vid analysen av ärendet. Det är viktigt att förfrågningar inte utsänds ”på rutin”.

text: En viktig del i utredningen är därför att granskaren redan innan förfrågan formuleras föreställer sig det tänkta svaret från säljaren. Det är också viktigt att förfrågan är genomtänkt utifrån hur säljaren kan svara alternativt låta bli att svara.

text: Eftersom utredningen avser i skattedeklaration redovisad skattefri omsättning, kan man i förfrågan begära att säljaren styrker att förutsättningarna för att redovisa skattefri försäljning till annat EG-land är uppfyllda. Exempelvis kan man begära in utdrag ur huvudboken och fem eller tio av de största fakturorna. Av

text: 11 kap. 8 §

text: ML framgår nämligen att uppgift om köparens VAT-nummer skall uppges i fakturan. Vidare ska säljaren på lämpligt sätt visa att varorna har lämnat landet, exempelvis genom att inkomma med transporthandlingar.

text: Som ett alternativ till en förfrågan, om det redan från början bedöms vara den rätta utredningsformen, kan ett föreläggande enligt

text: 14 kap. 3 §

text: SBL utfärdas.

text: Av

text: 23 kap. 2 §

text: SBL framgår att samtliga förelägganden enligt SBL får förenas med vite. Den omständigheten att Skatteverket är förhindrad att förelägga säljaren vid vite att medverka i utredning om det finns anledning att anta att säljaren begått en gärning som är straffbelagd eller kan leda till skattetillägg medför inget hinder mot att i viss fråga förelägga den enskilde vid vite i andra frågor. Nuvarande Europadomstolspraxis är inte avsedd att hindra Skatteverket från att ställa frågor eller från att begära uppgifter. Inte heller är Skatteverket förhindrad att dra slutsatser av säljarens eventuella passivitet (

text: prop. 2002/03:106 s. 80

text: f., 180 ff. och 232).

text: Om säljaren efter förfrågan/föreläggande kommer in med uppgifter och underlag beträffande EG-handel som är bristfälligt eller överhuvudtaget inte kommer in med något svar, saknas enligt Skatteverkets mening förutsättning att tillämpa undantagsregeln om skattefri omsättning av varor till annat EG-land. Endast den som kan presentera erforderligt underlag för de i deklarationen lämnade uppgifterna och upplysningar kan sägas ha säkrat bevisning på ett godtagbart sätt. Vid sådant förhållande ska i skattedeklarationen redovisat värde av omsättning av varor till annat EG-land istället beskattas som om omsättningen skett inom Sverige. – Säljaren ska i vanlig ordning beredas möjlighet att yttra sig innan beslut fattas.

text: Den omständigheten att Skatteverket begär att få in information eller material för kontroll av de uppgifter som företagaren lämnat i sin skattedeklaration före den tidpunkt då säljaren enligt 10 kap. 33-36 §§ SBL ska lämna en s.k. periodisk sammanställning (KVR) medför ingen annan bedömning.

text: Vad som sägs i denna skrivelse gäller även för det fall redovisning sker i självdeklarationen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 185994-05/111

nyckelord:
Förvaltningsrätt & förfarande
Skattebetalning & borgenärsarbete
Socialavgifter

title: Vilken kostnadsränta - låg eller hög - ska påföras vid debitering av skatt för s.k. non filers, dvs. skattskyldiga som inte varit vare sig moms- eller arbetsgivarregistrerade?

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverkets beslut att på grundval av sedermera ingivna skattedeklarationer debitera skatt för s.k. non filers, dvs. skattskyldiga som inte varit registrerade till moms eller såsom arbetsgivare och som ursprungligen inte avgett skattedeklaration, är att betrakta som s.k. grundbeslut. På grund härav ska hög kostnadsränta beräknas.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Vid Skatteverkets revisionsverksamhet framkommer inte sällan att skattskyldiga, som inte varit registrerade till moms eller såsom arbetsgivare, underlåtit att under tidigare år lämna skattedeklaration varigenom de brustit i sin skyldighet att redovisa skatt och/eller arbetsgivaravgifter. I samband med Skatteverkets utredning ges ofta vederbörlig redovisning in i form av skattedeklarationer för de aktuella redovisningsperioderna. Denna redovisning ligger sedan normalt till grund för verkets beskattningsbeslut. Fråga uppkommer härvid om Skatteverket ska påföra låg eller hög kostnadsränta, vilket i sin tur beror på om verkets beslut i anledning av sedermera ingivna deklarationer är att betrakta som omprövnings- eller grundbeslut.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 19 kap. 7 § skattebetalningslagen

text: (1997:483, SBL) framgår att låg kostnadsränta, dvs. ränta motsvarande basräntan, ska beräknas när det är fråga om skatt som ska betalas till följd av ett omprövningsbeslut eller ett beslut av domstol. Ränta beräknas fr.o.m. dagen efter skattens ursprungliga förfallodag eller den tidigare dag som skatten enligt 16 kap. 7 § anses vara betald eller, när det är fråga om slutlig skatt, fr.o.m. den 13 februari taxeringsåret t.o.m. den dag betalning senast ska ske med anledning av Skatteverkets eller domstolens beslut.

text: Kostnadsränta vid för sen betalning i övrigt, dvs. när fråga inte är om skatt som ska betalas till följd av ett omprövningsbeslut eller ett beslut av domstol utan exempelvis till följd av ett s.k. grundbeslut, beräknas efter en räntesats som motsvarar basräntan plus 15 procentenheter, s.k. hög kostnadsränta (

text: 19 kap. 8 §

text: SBL). Ränta beräknas för tid efter den dag skatten senast skulle ha betalats till dess ränta ska beräknas enligt 9 §, dvs. till dess att skatten restförts, från vilket datum endast låg ränta ska beräknas.

text: Av

text: 11 kap. 18 §

text: SBL framgår att om en skattedeklaration inte har lämnats i rätt tid och på rätt sätt eller om någon skatt inte har redovisats i deklarationen, ska varje oredovisad skatt anses genom ett beslut ha bestämts till noll kronor. Om skatten redovisas senare anses ett beslut i stället ha fattats i enlighet med redovisningen, om inte ett beslut om omprövning har meddelats dessförinnan.

text: Av

text: 21 kap. 1 § andra stycket

text: SBL framgår att om något beslut i en fråga enligt SBL inte har fattats, får Skatteverket besluta i frågan på det sätt och inom den tid som gäller för omprövning.

text: Att Finansdepartementet i den aktuella situationen anser att fråga är om ett grundbeslut med resultat att hög ränta beräknas framgår av ett den 14 mars 2002, dnr Fi2002/994, avgett svar som departementet lämnat i anledning av ett brev från Tysk-Svenska Handelskammaren. Av svaret framgår bl.a.:

text: ”Om en skattskyldig lämnar in en skattedeklaration för sent och skatten debiteras i enlighet med deklarationen sker debiteringen inte genom ett omprövningsbeslut. För sådana fall behövs den höga kostnadsräntan som ett påtryckningsmedel för att skattedeklaration ska lämnas och skattemyndigheten därigenom få kännedom om att skatt skall debiteras. Behovet av ett påtryckningsmedel blir särskilt tydligt om den skattskyldige inte ens är registrerad som skattskyldig hos skattemyndigheten.”

text: Finansdepartementets uppfattning har därefter bekräftats av Kammarrätten i Stockholm i en dom den 7 november 2003, mål nr 465-02.

text: På sidan 636 under avsnitt 21.2 i ”Handledning för skattebetalning 2004”, har Skatteverket gett uttryck för den uppfattningen att nu ifrågavarande beslut, med hänsyn till innehållet i

text: 21 kap. 1 § andra stycket

text: SBL, torde vara att betrakta som omprövningsbeslut.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Utgångspunkten för den nu aktuella frågeställningen är alltså att en skattskyldig, som inte tidigare varit registrerad till moms eller såsom arbetsgivare och som följaktligen inte heller tidigare ingett vederbörliga skattedeklarationer, nu inkommer med sådana som innehåller redovisning av moms och/eller arbetsgivaravgifter avseende tidigare redovisningsperioder. Skatteverket beslutar i enlighet med de sålunda ingivna deklarationerna.

text: I förevarande situation har den skattskyldige underlåtit att lämna en skattedeklaration i rätt tid, varför den oredovisade skatten anses genom ett s.k. automatiskt beslut, grundbeslut, ha bestämts till noll kronor enligt

text: 11 kap. 18 §

text: SBL ovan. Den omständigheten att den skattskyldige, vid tiden för redovisningsskyldighetens inträde, inte var registrerad hos Skatteverket medför ingen annan bedömning. När deklarationer sedermera inges, oftast i samband med en av Skatteverket vidtagen utredning, anses ett beslut om skatten i stället ha fattats i enlighet med den nu föreliggande redovisningen. Detta sistnämnda beslut som således ersätter det ursprungliga automatiska grundbeslutet är också ett grundbeslut. Härav följer att hög kostnadsränta ska påföras fr.o.m. dagen efter den dag skatten senast skulle ha betalats till dess att skatten eventuellt restförs, då räntan reduceras till låg – allt enligt 11 kap. 18 § och 19 kap. 8 § SBL.

text: Skatteverket delar alltså Finansdepartementets uppfattning såsom den kommit till uttryck i svaret till Tysk-Svenska Handelskammaren ovan.

text: Detta ställningstagande kommer att föranleda ändring i kommande utgåva av Handledning för skattebetalning.