identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 573440-16/111

text: Nytt: 2019-11-04

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas och ersätts av ställningstagande Registrering i folkbokföringen av uppgifter om identitet, familj m.m. med stöd av handlingar från Syrien, dnr

text: 202 423415-19/111

text: 1 Sammanfattning

text: När en person begär registrering, ändring eller rättelse av personuppgifter i folkbokföringen styrker inte en syrisk handling som är utfärdad av Inrikesministeriets Civilstatusavdelning eller Gapar en födelse, ett dödsfall en civilståndsuppgift eller en relation till make, barn eller föräldrar. Skatteverket kan dock beakta ostyrkta uppgifter när en person flyttar in och folkbokförs i Sverige första gången.

text: Enligt Skatteverket styrker normalt ett syriskt pass innehavarens identitet om det inte finns skäl att ifrågasätta passet i det enskilda ärendet. Ett syriskt pass ska visas upp i original för Skatteverket och innehavaren måste ha ansökt om passet genom personlig inställelse vid en behörig syrisk myndighet. Finns det brister eller avvikelser i ett syriskt pass så kan det innebära att innehavarens identitet inte anses styrkt. Det gäller även om det finns oklarheter avseende utfärdandet av passet. Framkommer det att ett syriskt pass är utfärdat i en provinshuvudstad som inte var under den syriska regimens kontroll när passet utfärdades anses inte passet vara utfärdat av behörig myndighet. Ett sådant pass styrker inte innehavarens identitet.

text: 2 Frågeställning

text: När en person begär registrering, ändring eller rättelse av personuppgifter i folkbokföringen, kan då ett syriskt pass eller andra handlingar som är utfärdade av en syrisk myndighet styrka en persons identitet, en födelse, ett dödsfall, en civilståndsuppgift eller en relation till make, barn eller föräldrar?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Bakgrund

text: Inbördeskriget i Syrien började 2011 och sedan dess har cirka 11 miljoner av befolkningen om 23 miljoner flytt på grund av kriget. Cirka 5 miljoner människor har flytt inom Syrien och resterande har flytt till andra länder, då i första hand till grannländerna. Den syriska regimen har på grund av kriget förlorat kontrollen över stora delar av landet. Militära styrkor tillhörande oppositionella grupper som bl.a. islamiska staten, IS, och kurdiska milisgrupper kontrollerar delar av Syrien. I och med kriget har korruptionen ökat i Syrien och idag rankas landet som ett av världens mest korrupta länder av Transparency International (Norge Landinfo, Syria: Identitetsdokumenter og pass, 2016-11-11, s. 15, Lifos dokumentnummer 38439 och Migrationsverket Syrien – medborgarskap och officiella dokument, 2017-01-26, s. 5, 15-17, Lifos dokumentnummer 37642).

text: 3.1.1 Det syriska civilregistret

text: Det syriska civilregistret infördes 1922 och det är Inrikesministeriets Civilstatusavdelning (Civil Status Department) som ansvar för registreringen av födslar, dödsfall, äktenskap och skilsmässor. Avdelningen utfärdar äktenskaps- och skilsmässobevis, familjeböcker, dödsattester samt ID-kort. Civilregistrets huvudkontor ligger i Damaskus och det finns cirka 140 lokalkontor i landet. Civilregistret är elektroniskt, vilket innebär att man centralt har kontroll över de uppgifter som matas in och att nya uppgifter når alla lokalkontor. Tidigare ansågs det syriska civilregistret omfatta samtliga invånare och det betraktades som pålitligt (Migrationsverket, Syrien – medborgarskap och officiella dokument, 2017-01-26, s.13-15, Lifos dokumentnummer 37642).

text: Kriget som bröt ut 2011 har haft en negativ inverkan på civilregistrets tillförlitlighet. Civilståndshändelser som t.ex. äktenskap, födslar etc. registreras inte i civilregistret eftersom vissa invånare inte kan eller vill komma i kontakt med civilstatusavdelningen. Därmed har det blivit vanligare att personer själva för in uppgifter t.ex. i familjeböcker. Civilstatusavdelningens kontor fungerar inte i områden som kontrolleras av oppositionen. Där utfärdar oppositionella grupper handlingar utifrån oklara procedurer, med varierande utformning och teknisk kvalitet. Den höga graden av decentralisering – att civilrättsliga dokument utfärdas på fler än 100 lokala kontor – undergräver kontrollen av utfärdandeprocessen också på regimkontrollerade områden, vilket i kombination med de anställdas allt mer ansträngda privatekonomiska situation kan öppna upp för mutor. Samtidigt motverkas detta av både statens och många medborgares intresse av att civilstatusavdelningen fortsätter utfärda tillförlitliga dokument. En samlad bedömning av oegentligheternas utbredning är därmed svår att göra (Migrationsverket, Syrien – medborgarskap och officiella dokument, 2017-01-26, s.15-17, Lifos dokumentnummer 37642).

text: 3.1.2 GAPAR

text: Palestinska flyktingar i Syrien registreras i det nationella registret över palestinier i Syrien som drivs av GAPAR (General Administration for Palestinian Arab Refugees). Där registreras alla typer av levnadshändelser och utfärdas olika sorters bevis. Dessa dokument har samma utformning som handlingar som utfärdas till syriska medborgare, men det framgår av beviset att innehavaren är palestinier. GAPAR har kontor i alla palestinska flyktingläger. Före krigsutbrottet levde de flesta syriska palestinierna i tolv olika flyktingläger. Inbördeskriget har delvis utkämpats i områden med stor palestinsk civilbefolkning. Av de palestinier som stannat kvar i Syrien så är två tredjedelar internflyktingar 2016 (Norge Landinfo, Palestinske flyktninger i Syria: Identitetsdokumenter, 20161123, s.6-7, Lifos dokumentnummer 38586).

text: 3.1.3 Syriska pass

text: Syriska pass utfärdas av Direktoratet för migration och pass som lyder under Inrikesministeriet samt av vissa syriska ambassader. Direktoratet har sitt huvudkontor i Damaskus och har kontor i landets fjorton provinshuvudstäder. Ansökan om pass sker genom personlig inställelse på något av direktoratets kontor. De syriska ambassader som har rätt att utfärda och förlänga syriska pass är följande: Abu Dhabi, Dubai, Kuwait, Amman, Bahrain, Beirut, Bukarest, Genevé, Istanbul, Kairo, Khartoum, Kiev, Kuala Lumpur, Madrid, Moskva, Paris, Peking, Sofia, Stockholm, Teheran, Warszawa och Wien. Övriga ambassader har enbart rätt att ta emot ansökningar om pass som sedan skickas till Damaskus för att behandlas där. Vid ansökan om pass måste bland annat syriskt ID-kort visas upp. (Migrationsverket, Syrien – medborgarskap och officiella dokument, 2017-01-26, s. 20-24 Lifos dokumentnummer 37642).

text: Den syriska regimen har inte kontroll över alla provinshuvudstäder utan en del av dem kontrolleras av oppositionella grupper. I syriska områden som kontrolleras av oppositionella grupper har väpnade grupper kommit över blanka passämnen och tillhörande teknisk utrustning. Det syriska civilregistret är inte längre systematiskt uppdaterat. Det formella förfarandet vid en passansökan har numera frångåtts eftersom en persons nära släktingar kan ansöka om pass utan att uppvisa fullmakt. Därtill är efterfrågan stor på syriska pass på grund av kriget. Det har vuxit fram ett samhälle där man kan köpa falska och manipulerade pass framförallt i grannländerna och främst i Turkiet.(Migrationsverket, Syrien – medborgarskap och officiella dokument, 2017-01-26, s. 20-24, Lifos dokumentnummer 37642).

text: 3.2 Lagstiftning

text: Enligt

text: 1 § folkbokföringslagen (1991:481)

text: innebär folkbokföring fastställande av en persons bosättning samt registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden som enligt lagen (

text: ) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet, FdbL, får förekomma i folkbokföringsdatabasen.

text: Av förarbetena (

text: prop. 1994/95:94 s 14

text: f.) framgår att registreringen i folkbokföringen även omfattar en viss prövning av uppgifterna. För att ett utdrag ur folkbokföringen ska kunna lämnas i syfte att styrka en uppgift om vigsel, födelse eller dödsfall måste uppgifternas riktighet ha fastställts.

text: Av 2 kap. 3 § första stycket punkt 2, 3, 5, 8, 9, 10 och 13 FdbL framgår att Skatteverket i folkbokföringsdatabasen får behandla uppgifter om namn, födelsetid, medborgarskap, civilstånd, relationer till make, barn och föräldrar samt dödsfall för de ändamål som anges i 1 kap. 4 § FdbL. Ett grundläggande krav är, enligt 1 kap. 3 § FdbL och

text: 9 § första stycket g) personuppgiftslagen (1998:204)

text: , PuL, att databasen innehåller riktiga och, om det är nödvändigt, aktuella personuppgifter.

text: När det gäller rättelse av uppgifter i folkbokföringsdatabasen så ska, enligt 3 kap. 3 § FdbL, bestämmelserna i PuL tillämpas. En rättelse i databasen kan bl.a. göras efter begäran av den registrerade enligt 28 § PuL.

text: 3.3 Rättsfall

text: RÅ 2000 not. 122

text: Skatteverket ska som registreringsmyndighet inte göra någon självständig långtgående prövning av uppgifter som ska registreras då det är fråga om massärenden. Skatteverket har vid registrering i flertalet fall att utgå från lätt konstaterbara fakta. Om registreringsunderlaget är bristfälligt eller oklarheter förekommer bör någon registrering inte ske.

text: Kammarrätten i Stockholms dom den 6 september 2016, mål nr 552-16 En folkbokförd syrisk man begärde att få ändra födelsetid från den 26 juli 1982 till den 26 juli 1987. Till stöd för sin begäran visade han upp ett syriskt pass utfärdat den 11 juli 2012. När mannen folkbokfördes i Sverige uppgav han sig vara född den 26 juli 1982 och visade upp ett syriskt pass utfärdat den 19 oktober 2014 med denna födelsetid. Till sitt överklagande bifogade mannen bl.a. en syrisk familjebok, dokument från skolor och universitet samt en vidimerad kopia av ett identitetskort. Kammarrätten fann att mannen inte förmått visa att den registrerade födelsetiden är felaktig och att den begärda födelsetiden är riktig. Som skäl angav kammarrätten att båda passen som var utfärdade efter krigsutbrottet 2011 och övriga bifogade handlingar, mot bakgrund av situationen i Syrien och handlingarnas beskaffenhet, har ett mycket begränsat bevisvärde.

text: Kammarrätten i Göteborgs dom den 24 oktober 2014, mål nr 2964-14

text: En syrisk man uppgav till Skatteverket i sin anmälan om flyttning till Sverige att han var skild. Till stöd för detta visade han upp ett syriskt personbevis utfärdat efter 2011 med uppgift om skilsmässan. Kammarrätten fann att uppgift om skilsmässa inte skulle registreras i folkbokföringen med motiveringen att dokumentationen som lämnats in måste bedömas med försiktighet med anledning av de störningar som sedan 2011 präglar stora delar av Syriens förvaltning och samhällsliv i övrigt.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Allmänt

text: Folkbokföringen ska tillgodose samhällets behov av basuppgifter om en persons bosättning, identitet, familj m.m. och måste därför innehålla korrekta uppgifter. Det ställs därför höga krav på att de uppgifter som ska registreras är tillförlitliga. För att Skatteverket ska kunna bedöma om en handling är formellt och materiellt riktig, måste handlingen visas upp i original eller som vidimerad kopia. När Skatteverket inte kan bedöma om en handling är utfärdad av behörig myndighet i en annan stat eller om handlingens innehåll är riktigt så ankommer det på den sökande att visa detta. Det kan ske genom att utrikesdepartementet i den utländska staten intygar att handlingen är utfärdad av behörig tjänsteman på den aktuella myndigheten (legalisering). Är beslutsunderlaget bristfälligt eller förekommer det oklarheter så ska någon registrering inte ske i folkbokföringen.

text: 4.2 Handlingar utfärdade av Civilstatusavdelningen och GAPAR

text: Inbördeskriget har inneburit att makten över det syriska territoriet inte längre utövas fullt ut av regimen. Styret över ett visst landområde kan snabbt förändras. En stor del av befolkningen, både syriska medborgare och palestinier har tvingats fly. I områden som kontrolleras av regimen fortsätter civilregisterkontoren normalt att fungera. Det är dock oklart hur väl dessa kontor fungerar. I de områden som ligger utanför regimens kontroll uppstår ofta en dragkamp mellan olika oppositionsgrupper som vill ta över statsfunktionerna. Gråzoner förekommer, till exempel i form av att statsanställda på vissa platser fortsätter att utfärda dokument även efter att regimen förlorat kontrollen över området.

text: Personer med ursprung i Syrien som kommer till Sverige visar inte sällan upp handlingar från det syriska civilregistret och GAPAR. Handlingarna har standardiserad utformning och utgörs oftast av relativt nya utdrag från civilregistret med uppgift om relationer till make och barn. Det förekommer även handlingar med datum utfärdade före krigsutbrottet 2011, både civilregisterutdrag och familjeböcker. Födelsebevis, vigselbevis, dödsbevis och andra utdrag från civilregistret och GAPAR är handlingar av enkel karaktär som har få eller inga säkringar. I vissa fall har Skatteverket upptäckt uppenbara brister och oklarheter i både nya och förmodat äldre handlingar.

text: Med anledning av situationen i Syrien och den osäkerhet som finns angående syriska handlingars tillförlitlighet kan Skatteverket inte avgöra om en syrisk handling är utfärdad av en behörig tjänsteman på den angivna myndigheten. Vid sådana förhållanden är det av största vikt att en handlings riktighet kan bekräftas genom legalisering. Eftersom inbördeskriget inte bara påverkar lokala civilregisterkontor utan samtliga offentliga institutioner, bedömer Skatteverket att det inte är möjligt att säkerställa en syrisk handlings äkthet hos en högre myndighet.

text: I Skatteverkets handläggning, som är av summarisk karaktär, är utgångspunkten att myndighetens bedömning ska utgå från lätt konstaterbara fakta. Det är sökanden som har bevisbördan för att det förhållande som önskas registrerat faktiskt föreligger. I de fall registreringsunderlaget är bristfälligt eller oklarheter förekommer, ska någon registrering inte ske (

text: RÅ 2000 not. 122

text: ). Mot bakgrund av tillgänglig information får de rådande förhållandena i Syrien anses innebära mycket stor påverkan på och osäkerhet kring myndigheternas och den administrativa förvaltningens funktion i landet. Därmed är det inte för närvarande möjligt att genom ett summariskt förfarande avgöra om en uppvisad handling från det syriska Inrikesministeriets Civilstatusavdelning eller GAPAR är tillförlitlig. Detta gäller oavsett när handlingen uppges vara utfärdad.

text: Mot denna bakgrund anser Skatteverket att en handling som är utfärdad av det syriska Inrikesministeriets Civilstatusavdelning eller GAPAR inte styrker en födelse, ett dödsfall, en civilståndsuppgift eller en relation till make, barn eller föräldrar. Någon registrering, ändring eller rättelse av personuppgifter med stöd av syriska handlingar utfärdade av civilstatusavdelningen eller GAPAR kan därför inte ske i folkbokföringsdatabasen.

text: 4.3Syriska passhandlingar

text: Migrationsverket har bedömt att det inte finns anledning att generellt ifrågasätta att syriska pass uppfyller kraven i

text: utlänningsförordningen (2006:97)

text: . Syriska pass styrker därför i regel innehavarens identitet i ärenden som prövas enligt

text: utlänningslagen (2005:716)

text: . Det kan dock finnas anledning att ifrågasätta ett syriskt pass, t.ex. om det framkommer indikationer på att passet är falskt, att handlingar som använts för att erhålla passet är falska, att passets använts av en annan person än innehavaren eller att passet är utfärdat av en myndighet som inte är behörig (Migrationsverket, Rättslig kommentar angående bedömning av syriska pass den 1 februari 2016, SR 03/2016).

text: Skatteverket delar Migrationsverkets bedömning. Enligt Skatteverket styrker normalt ett syriskt pass innehavarens identitet om det inte finns skäl att ifrågasätta passet i det enskilda ärendet. Ett syriskt pass ska visas upp i original för att Skatteverket ska kunna bedöma om handlingen är formellt riktig. Även syriska pass som är utfärdande före år 2011 ska kontrolleras noggrant. För att ett syriskt pass ska styrka innehavarens identitet så måste innehavaren ha ansökt om passet genom personlig inställelse vid ett kontor tillhörande Direktoratet för migration och pass eller vid en syrisk ambassad. Finns det brister eller avvikelser i ett syriskt pass så kan det innebära att innehavarens identitet inte anses styrkt. Det gäller även om det finns oklarheter avseende utfärdandet av passet. Framkommer det att ett syriskt pass är utfärdat i en provinshuvudstad som inte var under den syriska regimens kontroll vid utfärdandet anses passet inte vara utfärdat av behörig myndighet. Ett sådant pass styrker inte innehavarens identitet.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 574071-08/111

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Tjänsteställe för frilansande musiker

org: skv

text: Nytt: 2022-02-03

type: stycke

text: Från den 1 januari 2022 kan frilansande musiker omfattas av de nya reglerna om tillfälliga anställningar och uppdrag på annan ort i högst en månad . Reglerna innebär att avdrag för resekostnader och ökade levnadskostnader medges på samma sätt som för tjänsteresor, om anställningen eller uppdraget är avsett att pågå högst en månad och avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen är längre än 50 kilometer.

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: En frilansande musiker som tar tillfälliga uppdrag på olika spelplatser bör anses ha sitt tjänsteställe i replokalen, alternativt i bostaden, om huvuddelen av förberedelser och annat arbete i musikerverksamheten fortlöpande utförs där.

text: En uppdragsgivare som tillfälligt engagerar frilansande musiker för en eller ett fåtal spelningar ska varken göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på reseersättning och traktamente till musikerna. Sådana ersättningar bör anses som ersättning för kostnader i tjänsten.

text: En musiker som engageras för att spela längre period än en vecka på samma plats, t.ex. en konserthall eller studio, har sitt tjänsteställe på den platsen.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit hur musikarrangörer och andra uppdragsgivare skattemässigt ska behandla reseersättningar till frilansande musiker som engageras för enstaka spelningar.

text: Bakgrunden är att sådana musikers resor kan ha vitt skilda förutsättningar;

text: ersättningen kan komma att tas upp under inkomst av tjänst eller inkomst av näringsverksamhet,

text: musikern kan ha A-skattsedel eller F-skattsedel,

text: resan kan ha företagits från föregående spelplats under en turné, från replokal eller studio där instrument och annan utrustning hämtats, eller direkt från bostaden,

text: resan kan ha företagits på egen hand eller gemensamt med andra musiker,

text: resan kan ha företagits i buss eller liknande transportfordon eller i personbil.

text: Frågan rör i grunden var frilansande musiker ska anses ha sitt skatterättsliga tjänsteställe. Med tanke på att många musiker fortlöpande behöver förbereda sina spelningar i replokal eller studio där inrepetering av repertoar och arbeten med arrangemang och ljudpålägg görs, ifrågasätts om tjänstestället för frilansmusiker alltid ska anses vara på respektive spelplats.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Tjänsteställe

text: Tjänstestället är den plats där den skatteskyldige utför huvuddelen av sitt arbete, se

text: 12 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. Utförs detta under förflyttning eller på arbetsplatser som hela tiden växlar, anses i regel den plats där den skattskyldige hämtar och lämnar arbetsmaterial eller förbereder och avslutar sina arbetsuppgifter som tjänsteställe.

text: Ett tjänsteställe fastställs normalt för varje anställning eller uppdrag som redovisas under inkomst av tjänst.

text: Med vanlig verksamhetsort avses enligt

text: 12 kap. 7 §

text: IL ett område inom 50 km räknat både från tjänstestället och från bostaden.

text: 3.2 Arbetsgivaravgifter för olika ersättningar

text: Uppdragsgivare som betalar ut arbetsersättning eller kostnadsersättning ska inte betala arbetsgivaravgifter om mottagaren har F-skattsedel antingen när ersättningen bestäms eller när ersättningen betalas ut, se

text: 2 kap. 5 § socialavgiftslagen (2000:980)

text: , SAL.

text: Om mottagaren har A-skattsedel ska, enligt

text: 2 kap. 11 §

text: SAL, arbetsgivaravgifter betalas utöver för själva arbetsersättningen (gaget) även för kostnadsersättningar. Det gäller dock inte sådana kostnadsersättningar som enligt

text: 8 kap.

text: eller

text: 20 §

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL, ska undantas vid beräkning av skatteavdrag. bl.a. schablonbeloppen som avser ökade levnadskostnader och milersättning i samband med tjänsteresa. När det gäller reseersättning och traktamente vid tjänsteresor ska således varken skatteavdrag göras eller arbetsgivaravgifter betalas såvida det inte är uppenbart att mottagaren inte får dra av kostnaden vid taxeringen.

text: 3.3 Rättspraxis

text: Regeringsrätten (RR) har bedömt en fråga om avdrag för ökade levnadskostnader för yrkesmusiker som haft kortvariga engagemang på olika platser utanför bostadsorten, se RÅ 1979 1:93. Musikern bedömdes inte ha gjort resor i tjänsten, då han haft tillfälliga anställningar vid engagemangen.

text: RR har i mål

text: RÅ 1987 ref. 175

text: ansett att en orkestermusiker, tillika företagsledare i aktiebolag där samtliga orkestermedlemmar varit anställda, varit på tjänsteresa vid spelningarna på olika platser, med bostaden som utgångspunkt. En motsvarande bedömning gjordes i

text: RÅ 1988 not. 415

text: Jämförelse kan även göras med bedömningar som gjorts för andra kategorier av uppdragstagare som inte heller fortlöpande utför arbetet i någon särskild lokal. Ledamöter i fackförbunds avdelningsstyrelse har inte ansetts ha sitt arbetsrättsliga tjänsteställe vid avdelningens sammanträdeslokal, utan i bostaden, då styrelseuppdragen även inneburit andra arbetsuppgifter utöver deltagande i sammanträden. Resorna har därför skatterättsligt ansetts utgöra tjänsteresor, se

text: RÅ 1988 ref. 11

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Tjänsteställe för frilansande musiker

text: Frilansande musiker bedriver i normalfallet sådan verksamhet som numera kan redovisas som näringsverksamhet, med tanke på att man fortlöpande tar tillfälliga uppdrag och utför arbetet självständigt och med egen utrustning. I de fall musikern valt att driva sin verksamhet som näringsverksamhet anses verksamheten bedriven från bostaden eller annan lokal som fortlöpande används för verksamheten, t.ex. studio eller replokal. Detta gäller oavsett om musikern har A- eller F-skattsedel. I sådant fall anses musikern vara på tjänsteresa när spelningar utförs på andra tillfälliga spelplatser, dvs. även om musikern har A-skattsedel utgör reseersättningen ur utbetalarens synvinkel varken underlag för skatteavdrag eller arbetsgivaravgifter.

text: Det förekommer att musiker som bedriver näringsverksamhet även tar spelningar som redovisas som tjänsteinkomst av uppdragsgivaren, eller av en musikerförmedling som agerar som mellanhand. Detta är exempel på att gränsen mellan inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet blivit mer flytande och uppdragsgivarens redovisning av reseersättningen kan då bli avhängig olika omständigheter som inte alltid är hänförliga till hur musikern i praktiken bedriver sin verksamhet.

text: Frilansande musiker utför normalt förberedelser för sina spelningar i särskild replokal eller i bostaden. Det kan handla om inrepetering av nya musikstycken, val av repertoar inför olika spelningar, liksom arbeten med arrangemang och sångpålägg som sedan används vid olika framföranden. Vidare är det vanligt att musiker inom ramen för sin verksamhet även arbetar i studio vid inspelning av demomaterial, CD-skivor och liknande. Vid sidan av detta finns även administrativt arbete i samband med bokningar, reseplanering, fakturering och bokföring osv. Vid bedömningen av var tjänsteställe är kan även beaktas att det för musiker ofta handlar om omfattande egen eller gemensamt ägd utrustning i form av instrument, datorer, ljudanläggningar/PA osv. som förvaras i anslutning till replokalen och som ofta kräver särskilt transportfordon ut till de olika spelplatserna. Även sådana omständigheter knyter musikern till replokalen och talar för att tjänsteresan påbörjas och avslutas vid denna lokal.

text: Utifrån nämnda omständigheter talar enligt Skatteverkets uppfattning övervägande skäl för att frilansande musiker bör anses ha sitt tjänsteställe i den lokal som stadigvarande används för uppdragen i verksamheten, t.ex. replokal eller studio, alternativt i bostaden. De resor, inklusive transport av utrustning, som företas från denna plats ut till olika spelplatser och tillbaka är då tjänsteresor. Resor mellan bostaden och sådant tjänsteställe i form av replokal/studio som är föranledda av spelningar eller andra uppdrag utgör då resa till och från arbetet.

text: När det gäller den äldre rättspraxis som utgjort stöd för att frilansande musikers tjänsteställe regelmässigt ansetts vara på själva spelplatsen bör noteras att då gällande skattelagstiftning saknade en motsvarande definition av begreppet tjänsteställe, vilket infördes först vid skattereformen 1991. Vid tolkning av begreppet tjänsteställe har således platsen för sådant förberedelsearbete som är en förutsättning för uppdragens utförande fått ökad betydelse. Vissa jämförelser kan även i övrigt göras med ledamöter i styrelser och kommittéer, som även de regelmässigt utför en stor del av arbetet i form av förberedelser och inläsning osv. i bostaden vid sidan av de gemensamma mötena i särskilt anvisad lokal, jfr

text: RÅ 1988 ref. 11

text: Musiker som engageras för att spela längre perioder på samma plats, t.ex. en konserthall, studio, restaurang eller kyrka, har normalt sitt tjänsteställe på den platsen. Enligt Skatteverkets uppfattning är det lämpligt att tillämpa detta när engagemanget på samma plats pågår mer än en vecka (mer än sju dagar). Vid sådana längre uppdrag får regelmässigt antas att arbetet huvudsakligen utförs på spelplatsen i fråga.

text: 4.2 Kostnadsersättningar till frilansande musiker med A-skattsedel

text: Skatteverkets bedömning att frilansande musiker regelmässigt kan antas ha sitt tjänsteställe på annan plats än själva spelplatsen innebär att utbetalaren normalt ska bortse från reseersättning till och från bostaden/replokalen och ev. traktamentsersättning vid beräkning av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter. Vid tillämpning av 8 kap. 19 - 20 §§ SBL kan det inte sägas vara uppenbart för utbetalare att sådana frilansande musiker saknar avdragsrätt som för resa i tjänsten. I kontrolluppgiften ska sådana ersättningar redovisas som kostnadsersättningar enligt vanliga regler, dvs. med kryssmarkeringar eller i vissa fall med belopp.

text: Detta innebär att en uppdragsgivare på ett enkelt sätt kan avgöra hur reseersättning till en tillfälligt anlitad musiker ska hanteras skattemässigt och slipper göra en utredning av förhållandena för varje enskild resa, jfr strecksatserna under avsnitt 2 ovan.

text: För att godtas som kostnadsersättning får reseersättningen inte överstiga avdragsgillt belopp, dvs. schablonbeloppet för egen bil, f.n. 18:50 kr per mil, eller faktiska kostnader för turnébuss och liknande. Eventuellt överskjutande belopp behandlas som lön. Om resan även medför övernattning utanför den vanliga verksamhetsorten tillämpas vanliga regler för avdrag för ökade levnadskostnader, utbetalning av traktamente osv.

text: För musiker som engageras för att spela längre perioder än en vecka på samma plats, t.ex. en konserthall, gäller fortfarande att eventuell reseersättning för resor mellan bostaden och tjänstestället anses som lön.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 574125-09/111

title: Avfallsskatt, kompostering av gödsel

text: 1 Sammanfattning

text: Gödsel som förs in till en avfallsanläggning för att komposteras tillsammans med förorenad jord från mark-sanering undantas från skatteplikt. Avfallsskatt ska dock betalas för de rester av gödseln som uppstår efter genomförd åtgärd. Gödsel omfattas inte av bestämmelsen om avdrag för skatt på förorenad jord från marksanering. Den del av resterna som har sitt ursprung i gödsel ska således beskattas.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Förorenad jord från marksanering komposteras tillsammans med gödsel (s.k. biosanmetoden). Genom behandlingen minskar halten av föroreningar i jorden. När behandlingen är framgångsrik kan restprodukterna användas utanför an-läggningen eller i vart fall som konstruktionsmaterial inom anläggningen. I annat fall måste restprodukterna deponeras. Fråga har uppkommit om hur avfallsskatten ska redovisas avseende det gödsel som förts in på anläggningen för att möjliggöra komposteringen av den förorenade jorden.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 6 § första stycket 2 alagen (1999:673)

text: om skatt på avfall (LSA) ska avfallsskatt inte betalas för avfall som är avsett att inom en anläggning behandlas genom kompostering eller reaktorbaserad rötning. Enligt tredje stycket ska avfallsskatt dock betalas för rester som uppstår efter genomförd åtgärd enligt första stycket 2.

text: Enligt 8 § 3 LSA inträder skyldigheten att betala avfallsskatt i fall som avses i 6 § tredje stycket när åtgärden har slutförts.

text: Enligt 11 § första stycket 2 LSA får den som är skatt-skyldig göra avdrag för skatt på förorenad jord från marksanering.

text: I

text: prop. 1998/99:84

text: anges på s. 113 i författnings-kommentaren till 6 § andra stycket LSA (numera tredje stycket) följande. De jordmassor, rötrester och den metangas som uppkommer till följd av kompostering och reaktorrötning bör anses utgöra en del av själva behandlingsprocessen och bör alltså inte beskattas, såvida dessa inte deponeras. Det är endast eventuella föroreningsrester, som sållas bort innan jorden avyttras eller som sorteras bort vid tillverkning av fast lagringsbart bränsle som bör omfattas av regleringen i detta stycke. Det kan röra sig om t.ex. krossat glas och liknande. Dessa rester deponeras regelmässigt. Även sådan aska som uppkommer vid förbränning bör beskattas. Beträffande en särreglering angående aska från eldning av avsvärtningsslam, se 10 § första stycket 10. Om återanvändning ändock skulle kunna aktualiseras i dessa fall, uppnås skattefrihet i och med att resterna förs ut från anläggningen (se 10 § första stycket 1 a ).

text: Numera motsvaras 10 § första stycket 10 LSA av 11 § första stycket 10 LSA och 10 § första stycket 1 aLSA motsvaras av 10 § 1 LSA.

text: I

text: prop. 1998/99:84

text: anges på s. 117 i författningskommentaren till 11 § första stycket 2 LSA att för att skattefrihet ska medges gäller inte krav på att någon annan åtgärd vidtagits med massorna än att dessa bortforslats från ett förorenat område och förts till avfallsanläggningen.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Gödsel som förs in till en avfallsanläggning för att komposteras tillsammans med förorenad jord från marksanering undantas från skatteplikt enligt 6 § första stycket2 aLSA. Enligt 6 § tredje stycket LSA ska avfallsskatt betalas för rester som uppstår efter genom-förd åtgärd. Enligt Skatteverkets uppfattning är 6 § tredje stycket LSA tillämpligt oberoende av att införseln av gödseln till avfallsanläggningen sker enbart för att möjliggöra kompostering av förorenad jord från marksanering. Eftersom gödseln inte härrör från marksanering kan den inte heller omfattas av bestämmelsen om avdrag för skatt på förorenad jord från marksanering i 11 § första stycket 2 LSA. Om inte rätt till avdrag föreligger enligt 10 § LSA ska alltså den andel av resterna som har sitt ursprung i gödsel beskattas.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 575662-14/111

status: upphävt

title: Riktlinjer för skattebetalning

text: Nytt: 2023-12-14

text: Denna riktlinje har ersatts av Riktlinjer för skattebetalning, dnr

text: 131 475441-16/111

text: 1 Syfte

text: Syftet med riktlinjerna är att få ett enhetligt förhållningssätt hos Skatteverkets medarbetare så att skattebetalare känner förtroende för verksamheten.

text: Skatteverkets uppdrag är att ta in skatter och avgifter på ett sätt som är rättssäkert och ekonomiskt effektivt för samhället. Det ska vara enkelt att betala.

text: Effekterna av Skatteverkets arbete med att ta in betalning blir att

text: skattebetalare hör av sig i ett tidigt skede

text: preliminär skatt så nära som möjligt överensstämmer med slutlig skatt

text: fastställda belopp blir betalda i rätt tid

text: fortsatt skulduppbyggnad förhindras

text: vi främjar en rättvis konkurrens.

text: 2 Vårt åtagande

text: Skatteverket ska

text: ha ett betalningsperspektiv i all verksamhet oavsett organisatorisk tillhörighet eller arbetsuppgift

text: behandla alla skattebetalare lika och vara sakliga i våra kontakter med dem

text: samverka med Kronofogden och debiterande myndigheter så att skattebetalare får samma budskap från staten i borgenärsfrågor.

text: 3 Vårt förhållningssätt

text: Betalningsperspektivet ska ingå som ett naturligt led i all verksamhet så att Skatteverket får fullt betalt för fastställda fordringar. Alla medarbetare har ett ansvar att upptäcka och se till att rätt åtgärder vidtas för de skattebetalare som inte kan eller vill betala. Tillsammans arbetar vi aktivt för helhetslösningar som leder till betalning eller åtgärder som leder till minskade skulder. Det innebär också att vi som företrädare för staten tar hänsyn till förväntat betalningsresultat, processekonomi och allmänprevention. Vid en avvägning bedömer vi tveksamheter positivt ur skattebetalarens synvinkel.

text: Vi identifierar och arbetar tidigt med skattebetalare som inte kan eller vill betala. De ska få information om när och hur de ska betala samt om vad som händer om de inte betalar. Vi kan då fokusera på risken för att någon kommer att få betalningsproblem i stället för att agera efteråt när betalningsproblemen uppstått.

text: Skatteverket agerar snabbt och professionellt och vi behandlar skattebetalare med respekt. Våra medarbetare har ett serviceinriktat förhållningssätt som öppnar för en bra dialog mellan Skatteverket och dem som vill ha vår hjälp. Vi agerar kraftfullt gentemot dem som inte vill göra rätt för sig.

text: Skatteverket samverkar med andra aktörer t.ex. konkursförvaltare eller rekonstruktörer.

text: Genom vårt arbete strävar vi efter att uppfylla Skatteverkets vision: Ett samhälle där alla vill göra rätt för sig.

text: 4 Åtgärder

text: 4.1 Preliminär skatt

text: Vi ska under inkomståret utreda om de som driver näringsverksamhet betalar rätt preliminär skatt. Det ska vi göra redan när någon lämnar in en begäran om ändrad beräkning av preliminär skatt eller en preliminär självdeklaration och innan vi fattar ett beslut i ärendet.

text: 4.2 Skönsmässig beskattning och avregistrering

text: Vi har alla ansvar för att våra register är korrekta. Därför bör vi alltid ta ställning till om vi bör avregistrera en eventuell verksamhet när vi överväger att skönsmässigt beskatta någon som inte lämnat in inkomst- eller skattedeklaration. Vi ska också så långt som möjligt se till att inga uppenbart felaktiga skattefordringar skapas. Detta säkerställer vi genom välgrundade utredningar i vårt arbete. Arbetet ska ske löpande och i så nära anslutning som möjligt till den tidpunkt när deklarationen skulle ha lämnats.

text: 4.3 Anstånd vid tillfälliga betalningsproblem

text: Det krävs synnerliga skäl för att få anstånd, därför ska Skatteverket vara restriktivt med att ge det vid tillfälliga betalningsproblem. Vi ska bedöma om ett kortare betalningsanstånd kan förbättra skattebetalarens möjligheter att betala inom en kortare tid. Vid bedömningen måste vi även ta ställning till om de tillfälliga betalningsproblemen är oförvållade.

text: Vi ska undersöka möjligheten att dela upp medgivna anståndsbelopp på flera förfallodagar.

text: 4.4 Anstånd när det är tveksamt hur mycket skatt någon ska betala

text: Om det är tveksamt hur stort belopp som ska betalas har skattebetalaren rätt till anstånd under tiden frågan prövas. Om vi kan anta att skattebetalaren inte kommer att kunna betala skatten vid anståndstidens utgång ska vi som huvudregel kräva säkerhet för att medge anstånd.

text: 4.5 Anstånd som är till fördel för det allmänna (borgenärsanstånd)

text: Med ledning av en borgenärsutredning kan vi ge anstånd med betalning till näringsidkare som vi har förtroende för där vi bedömer att ett anstånd ger ett bättre ekonomiskt resultat för Skatteverket än andra åtgärder t.ex. utmätning, konkurs eller företrädartalan. Vi får endast ta hänsyn till statens fiskala intressen, inte till exempelvis arbetsmarknadspolitiska eller sociala intressen. Om en fordran är överlämnad till Kronofogden för verkställighet ska avstämning alltid göras med Kronofogden.

text: Anståndstiden får endast i undantagsfall vara längre än ett år. Om den är längre än två månader bör avbetalning alltid ske. I möjligaste mån ska anstånd som överstiger tre månader kombineras med säkerhet.

text: 4.6 Återkallelse av godkännande för F-skatt

text: De gånger som vi ifrågasätter någons godkännande för F-skatt bör vi i första hand se det som ett tillfälle att etablera en kontakt med skattebetalaren för att diskutera hur bristerna har uppkommit och hur de kan avhjälpas. Fokus bör således inledningsvis vara på om bristerna kan avhjälpas och inte på återkallelsen. Viljan att göra rätt för sig bör därför bedömas och vägas in innan vi fattar ett beslut om återkallelse.

text: Om Skatteverket har en pågående dialog med en skattebetalare som har varit försumlig vid minst fyra tillfällen ska vi avvakta resultatet av dialogen innan vi återkallar godkännandet för F-skatt, även om det innebär ytterligare en försummelse från skattebetalaren

text: 4.7 Konkurs

text: Ansökan

text: Vi avgör utifrån en bedömning av processekonomi och allmänprevention om konkursansökan ska lämnas in. I första hand är det följande syften som ska beaktas:

text: Att en konkurs förhindrar fortsatt skuldsättning.

text: Att en konkurs kan förväntas förhindra ekonomisk brottslighet.

text: Att staten troligen kommer att få utdelning i konkursen trots att tidigare borgenärsåtgärder inte har lett till betalning.

text: I normalfallet finns det ingen anledning att ansöka om konkurs gentemot privatpersoner som inte bedriver näringsverksamhet.

text: Bevakning

text: Vi ska bevaka följande konkurser mer omsorgsfullt:

text: Konkurser där staten väntas få utdelning.

text: Konkurser där transaktioner som kan bli föremål för återvinning och liknande har förekommit och som påverkar statens rätt till utdelning.

text: Konkurser där det finns anledning att misstänka att ekonomisk brottslighet kan ha förekommit och som påverkar statens fiskala intressen.

text: 4.8 Personligt betalningsansvar

text: Ett aktivt borgenärsarbete innebär att vi utreder frågan om personligt betalningsansvar för juridiska personers obetalda skatter och avgifter. Personligt betalningsansvar för obetalda skatter och avgifter kan bli aktuellt avseende

text: juridiska personer som fortsätter att bedriva verksamhet trots obetalda skatter och avgifter

text: juridiska personer som inte längre driver verksamhet, t.ex. efter konkurs.

text: I Skatteverkets förebyggande arbete informerar vi om reglerna.

text: Det aktiva borgenärsarbetet innebär att företrädare i ett tidigt skede får information och kunskap om risken för ett personligt betalningsansvar.

text: Om Skatteverket ansöker om personligt betalningsansvar enligt

text: skatteförfarandelagen

text: (SFL) eller

text: aktiebolagslagen

text: (ABL), är utgångspunkten att ett utdömt ansvar bedöms leda till betalning.

text: 4.9 Ackord

text: En grundförutsättning för att vi ska medverka till en uppgörelse är att det finns ett förtroende för skattebetalaren och för dennes möjligheter att lösa sina betalningsproblem.

text: Underhandsackord

text: Underhandsackord ska tillhöra ovanligheterna i Skatteverkets uppgörelser med skattebetalare. Vi ska inte acceptera en ackordsuppgörelse som ger annan oprioriterad borgenär större utdelning än staten. Som huvudregel kräver vi att samtliga oprioriterade borgenärer deltar i ackordet.

text: Det ska finnas en uppgörelse om hanteringen av eventuell personlig betalningsskyldighet innan Skatteverket antar ett erbjudande om ackord.

text: Offentligt ackord

text: Skatteverket ska alltid göra en egen bedömning av om det offentliga ackordet är till ekonomisk fördel för staten. Som oprioriterad borgenär har Skatteverket normalt ingen anledning att ifrågasätta rekonstruktörens bedömning. Vår utredning ska främst inriktas på omständigheter som kan påverka olämplighetsbedömningen.

text: Om vi säger nej till ett ackordserbjudande, men blir överröstade av övriga borgenärer, ska vi om förutsättningar finns rikta krav mot företrädarna avseende personligt betalningsansvar. Detta ska ske så tidigt som möjligt.

text: 4.10 Företagsrekonstruktion

text: Skatteverket är positivt inställt till rekonstruktioner och ska underlätta för livskraftiga företag att hitta konstruktiva lösningar på sina betalningsproblem. Vi ska skapa ett gott samarbete med företag och rekonstruktörer så tidigt som möjligt.

text: Skatteverket ska hela tiden följa rekonstruktörens arbete och pröva om syftet med rekonstruktionen uppnås. I första hand bör vi genom diskussioner med företaget och rekonstruktören nå en samsyn om att rekonstruktionen bör fortgå eller upphöra och om konsekvenserna av detta. Vi ska tidigt utreda om det finns förutsättningar för personligt betalningsansvar och informera om statens inställning i den frågan.

text: 4.11 Skuldsanering

text: Skatteverket ska alltid informera Kronofogden om sådana uppgifter om gäldenärens ekonomiska eller personliga förhållanden som kan tala emot en skuldsanering. Det finns i normalfallet ingen anledning att överklaga Kronofogdens beslut om skuldsanering. Endast om det finns särskilda skäl bör Skatteverket överklaga ett skuldsaneringsbeslut. Ett exempel är att rättsläget är oklart och att det finns behov av ett prejudikat.

text: 4.12 Preskriptionsförlängning

text: Skatteverket bör alltid ansöka om preskriptionsförlängning när det gäller större fordringar och när det kan förväntas att fortsatt verkställighet kommer att leda till betalning. I särskilda fall kan det även vara viktigt att av enbart allmänpreventiva skäl ansöka om förlängning.

text: 4.13 Internationellt

text: Vi ska om det är möjligt och kostnadseffektivt se till att få in betalning av skattebetalare som befinner sig utanför Sverige.

text: När en betalning uteblir ska Skatteverket medverka till att den behöriga myndigheten, normalt Kronofogden, får ett fullgott underlag för att begära handräckning enligt EU:s indrivningsdirektiv eller andra avtal.

text: Skatteverket har samma rättigheter som andra borgenärer att begära att ett insolvensförfarande ska inledas i en medlemsstat inom EU. Vi ska aktivt bevaka våra fordringar när insolvensförfaranden har inletts av någon annan i andra medlemsstater. Vårt agerande som borgenär ska i princip inte påverkas av om en skattebetalare har sitt säte i Sverige eller i ett annat land.

text: 4.14 Samverkan med Kronofogden och övriga debiterande myndigheter

text: Vi utövar vår borgenärsroll i samverkan med Kronofogden och ser till att den information vi behöver hämtas in från och lämnas till övriga debiterande myndigheter.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 576809-13/111

title: Känd gåvogivare och skyldighet att lämna kontrolluppgift för mottagna gåvor

text: 1 Sammanfattning

text: För att en gåvogivare ska anses som känd krävs att givaren lämnar uppgift om sitt personnummer. I avsaknad av detta anses givaren som anonym. Någon skyldighet att lämna kontrolluppgift finns inte för sådana gåvor.

text: 2 Frågeställning

text: En gåvomottagare som tar emot gåvor från en gåvogivare till ändamål som kan ge rätt till skattereduktion är skyldig att lämna kontrolluppgift för dessa gåvor om givaren är känd. Fråga är vad som krävs för att en givare ska anses som känd, om det räcker med namn eller om det också krävs personnummer.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 22 kap. 22 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: ska kontrolluppgift lämnas om den som har lämnat gåvan är känd. För kalenderår till och med 2012 gäller istället

text: 11 kap. 8 a § lag (2001:1227)

text: om självdeklaration och kontrolluppgifter.

text: Vad som avses med ”känd” har inte närmare angivits i förarbetena. I

text: prop. 2011/12:1 s. 472

text: sägs bara ”… under förutsättning att den som lämnat gåvan är känd. Kontrolluppgifter behöver således inte lämnas för anonyma gåvor.”

text: Gåvoincitamentsutredningen (

text: SOU 2009:59 s. 119

text: ) föreslog att det skulle införas ett krav på att gåvobevis lämnades från gåvomottagarna till givarna. Dessa gåvobevis skulle utfärdas enligt fastställt formulär och personnummer skulle anges. Detta förslag godtogs inte med hänsyn till den administrativa bördan och regeringen konstaterar i propositionen att det inte är nödvändigt med gåvobevis för fysiska personer. Det är alltid den som lämnat gåvor som i enlighet med den allmänna skyldigheten inom ramen för skatteförfarandet att i skälig omfattning ha underlag för sin uppgiftsskyldighet och för kontroll av denna och beskattningen. Utredningen uttalade sig inte i övrigt om givaren var känd eller inte.

text: 4 Bedömning

text: Vad som är en känd givare respektive när en givare är anonym har inte närmare angetts av lagstiftaren. Till skillnad mot andra situationer där kontrolluppgifter ska lämnas, t ex inkomst av tjänst eller kapital, är relationen mellan den som ska lämna kontrolluppgift – gåvomottagaren – och den för vilken kontrolluppgift ska lämnas – gåvogivaren – betydligt mindre formaliserad och kan begränsa sig till enstaka inbetalningstillfälle utan tidigare kontakter. Den situationen att givaren sedan tidigare är okänd för gåvomottagaren torde därför inte vara ovanlig. Inbetalningar görs ofta via bank/plusgiro med begränsat utrymme att lämna upplysningar i samband med inbetalningen.

text: I avsaknad av närmare reglering och med beaktande av ovan angivna förarbetsuttalanden gör Skatteverket den bedömningen att för att vara känd givare krävs att gåvogivaren lämnar uppgifter om sitt personnummer till gåvomottagaren. Om detta inte finns tillgängligt är givaren istället att anse som anonym och någon skyldighet att efterforska personnummer och lämna kontrolluppgift föreligger då inte.

text: En konsekvens av detta är också att den givare som inte vill ha skattereduktion och inte heller önskar få sitt personnummer efterfrågat, exempelvis vid en gåva i samband med en begravning, inte heller riskerar detta.

text: För den givare som inte lämnat personnummer till gåvomottagaren och inte fått kontrolluppgift finns alltid möjligheten att i deklarationen själv begära skattereduktion för gåva med stöd av

text: 67 kap. 23 §

text: IL.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 576809-13

text: 1 Sammanfattning

text: 2 Frågeställning

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 11 kap. 8 a § lag (2001:1227)

text: prop. 2011/12:1 s. 472

text: Gåvoincitamentsutredningen (

text: SOU 2009:59 s. 119

text: 4 Bedömning

text: 67 kap. 23 §

text: IL.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 576811-14/111

title: Kan en utländsk juridisk person medges avdrag för inrullat underskott när verksamhet vid ett fast driftställe lagts ned och ny verksamhet startas ett senare år?

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att en utländsk juridisk person som upphör att vara skattskyldig för inkomst från fast driftställe i Sverige inte kan medges avdrag för inrullat underskott om verksamhet startas upp ett senare beskattningsår. Detta gäller oavsett om det är samma slags verksamhet som tidigare eller inte. Den kontinuitet som krävs i näringsverksamheten för att kunna rulla ett underskott från ett beskattningsår till nästa, saknas när verksamheten vid ett fast driftställe läggs ned. Skatteverket anser inte att det strider mot den fria etableringsrätten i EUF-fördraget eller EES-avtalet att vägra avdrag i sådana situationer, inte heller att det strider mot diskrimineringsartikeln i skatteavtal.

text: 2 Frågeställning

text: En utländsk juridisk person (UJP) bedriver verksamhet från ett fast driftställe i Sverige. Verksamheten visar ett skattemässigt underskott och under beskattningsår 5 läggs verksamheten ned vilket medför att UJP inte längre är skattskyldig för inkomst från fast driftställe i Sverige. UJP är inte heller skattskyldig för några andra inkomster i Sverige. Under beskattningsår 8 startar UJP åter upp verksamhet i Sverige och blir skattskyldig för inkomst från fast driftställe. Kan UJP medges avdrag för inrullat underskott beskattningsår 8 för det outnyttjade underskott som fanns kvar när verksamheten lades ned beskattningsår 5? Spelar det någon roll om det är samma typ av verksamhet som startas upp eller om det är någon annan verksamhet? Om avdrag inte kan medges strider det i så fall mot EU-rätten eller diskrimineringsartikeln i skatteavtal? Vilket beskattningsår ska avdraget vägras ifall deklaration har lämnats för både beskattningsår 6 och 7 där underskottet från beskattningsår 5 rullats vidare?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Inkomstskattelagen

text: Utländska juridiska personer är begränsat skattskyldiga i Sverige (

text: 6 kap. 7 § inkomstskattelagen

text: [1999:1229], IL). Begränsat skattskyldiga personer är skattskyldiga för inkomst från fast driftställe i Sverige (

text: 6 kap. 11 §

text: IL). Övriga grunder för skattskyldighet är inte aktuella i frågeställningen. Med fast driftställe avses enligt huvudregeln en stadigvarande plats för affärsverksamhet varifrån verksamheten helt eller delvis bedrivs (

text: 2 kap. 29 §

text: IL). Begränsat skattskyldiga personer med inkomst från fast driftställe beskattas enligt samma regler för näringsverksamhet i IL som obegränsat skattskyldiga personer men i vissa fall kan särskilda regler gälla beroende på vilken form av utländsk juridisk person som bedriver verksamheten.

text: Obegränsat skattskyldiga juridiska personer är skattskyldiga för alla inkomster (

text: 6 kap. 4 §

text: IL).

text: För juridiska personer finns inget annat inkomstslag än näringsverksamhet och inkomstslaget näringsverksamhet avgränsas av bestämmelserna i 13 kap. 1 och 2 §§ IL. Ett svenskt aktiebolag anses bedriva näringsverksamhet från det att det registreras till dess att bolaget upphör (

text: RÅ 2006 ref. 58

text: ). En begränsat skattskyldig juridisk person som upphör med den enda verksamhet den har i Sverige, upphör att bedriva näringsverksamhet (

text: prop. 1999/2000:2

text: del 2 s. 378 f.).

text: Bestämmelser om tidigare års underskott finns i

text: 40 kap.

text: IL. Enligt huvudregeln ska ett underskott av näringsverksamheten som kvarstår från det föregående beskattningsåret dras av (

text: 40 kap. 2 §

text: IL). Övriga bestämmelser i

text: 40 kap.

text: IL är inte aktuella i frågeställningen.

text: Av förarbetena till

text: 40 kap.

text: IL framgår att kapitlet handlar om vad som gäller för underskott som uppkom under det föregående beskattningsåret och att huvudbestämmelsen innebär att avdrag rullas från ett beskattningsår till ett annat. I den mån avdrag för underskott medges under samma år det uppkommer eller förskjuts till ett senare år regleras det särskilt (

text: prop. 1999/2000:2

text: del 2 s. 462 ff.). Systemet med rullade underskott infördes vid 1990 års skattereform därför att basbreddning och minskade reserveringsmöjligheter innebar att den tidigare tioåriga förlustutjämningsperioden behövde förlängas. Den ekonomiskt riktiga kvittningsperioden ansågs vara företagets livslängd. Av förarbetena framgår att systemet bygger på att underskottets storlek beslutas som en del av inkomsttaxeringen det år verksamheten resulterar i underskott och att det ingår som en post i inkomstberäkningen närmast följande beskattningsår (

text: prop. 1989/90:110 s. 546

text: Högsta förvaltningsdomstolen anser att storleken av ett underskott i näringsverksamhet ska prövas och fastställas för underskottsåret medan prövningen av om avdrag ska medges (exempelvis vid ägarförändringar) sker först det beskattningsår som följer efter underskottsåret (

text: HFD 2014 ref. 22

text: och

text: RÅ 1999 ref. 59

text: En enskild näringsidkare rullar också underskotten enligt bestämmelserna i

text: 40 kap.

text: IL. Om näringsidkaren upphör att bedriva näringsverksamhet medges avdrag det följande beskattningsåret i inkomstslaget kapital med 70 % av det underskott som kvarstår det beskattningsår som verksamheten avslutas (

text: 42 kap. 34 §

text: IL). Bestämmelsen infördes vid 1990 års skattereform. Lagstiftaren ansåg inte att kvittning av överskott och underskott mellan olika näringsverksamheter skulle tillåtas och det var inte heller aktuellt att kvitta löpande underskott av näringsverksamhet mot inkomster i andra inkomstslag. I stället infördes samma system med rullade underskott inom näringsverksamheten som för aktiebolag. Om det förelåg ett underskott vid verksamhetens upphörande skulle det behandlas som kapitalförlust (

text: prop. 1989/90:110 s. 588

text: ). Då avdraget sker enligt reglerna för kapitalförlust måste förlusten vara definitiv och verklig (

text: prop. 1989/90:110 s. 705

text: Skatteförfarandelagen

text: Svenska aktiebolag ska lämna inkomstdeklaration varje år. Utländska juridiska personer ska lämna inkomstdeklaration om de skattepliktiga intäkterna under beskattningsåret uppgått till minst 200 kr (

text: 30 kap. 4 § skatteförfarandelagen

text: , 2011:1244).

text: 3.3 EUF-fördraget och EES-avtalet

text: Enligt

text: artikel 49 i EUF-fördraget

text: ska inskränkningar för medborgare i en medlemsstat att fritt etablera sig på en annan stats territorium förbjudas. Motsvarande bestämmelse finns i artikel 31 i EES-avtalet.

text: Frågan om beskattningen av ett fast driftställe strider mot den fria etableringsrätten besvaras ibland olika ur ett källstatsperspektiv respektive hemviststatsperspektiv. EU-domstolen har accepterat den skatterättsliga territorialitetsprincipen som innebär att ett företag med hemvist i landet beskattas för samtliga inkomster medan ett företag som inte har hemvist i landet enbart beskattas för de vinster och förluster som är hänförliga till källstaten (

text: Futura).

text: EU-domstolen har också accepterat att medlemsstaterna fördelar beskattningsrätten mellan sig enligt de principer som följer av OECD:s modellavtal och att ett fast driftställe behandlas som en självständig skattemässig enhet (

text: Lidl punkt 22).

text: EU-domstolen har även accepterat att det kan uppkomma slutliga förluster i källstaten som inte kan utnyttjas där (

text: Deutsche Shell punkt 42, jfr även

text: Marks & Spencer punkt 55 och

text: A Oy punkt 49).

text: 3.4 Skatteavtal

text: OECD:s modellavtal innehåller bestämmelser om förbud mot diskriminering i artikel 24. Där finns en bestämmelse om att beskattningen av fasta driftställen inte ska vara mindre förmånlig än beskattningen av obegränsat skattskyldiga företag som bedriver samma typ av verksamhet (artikel 24 punkt 3). I punkt 40 i kommentaren till artikel 24 nämns bl.a. att fasta driftställen ska ha samma möjlighet till förlustutjämning som obegränsat skattskyldiga företag.

text: 4 Bedömning

text: Inkomstskattelagen

text: Frågeställningen avser inte bedömningen av om det finns ett fast driftställe eller inte. Därför är utgångspunkten för svaret att UJP är skattskyldig för inkomst från fast driftställe i Sverige t.o.m. beskattningsår 5 och fr.o.m. beskattningsår 8 men att UJP däremot inte har något fast driftställe under beskattningsår 6 och 7. Vidare förutsätts att UJP inte är eller har varit skattskyldig för några andra inkomster än inkomst från fast driftställe.

text: Bestämmelserna om avdrag för föregående års underskott innebär att avdraget rullas i näringsverksamheten från ett beskattningsår till nästa. Ett svenskt aktiebolag anses alltid bedriva näringsverksamhet. En enskild näringsidkare som lägger ned sin näringsverksamhet kan däremot inte utnyttja underskottet i den avslutade verksamheten om en ny näringsverksamhet startas upp ett senare år. Det krävs således en kontinuitet i skattskyldigheten för den näringsverksamhet där underskottet uppkommit för att det ska få rullas vidare. Om en svensk juridisk person upphör att bedriva verksamhet exempelvis p.g.a. konkurs eller likvidation faller kvarvarande underskott bort och kan inte utnyttjas.

text: Skattskyldighetsreglerna för UJP innebär att denne bara är skattskyldig i Sverige om fast driftställe föreligger. Om det inte finns något fast driftställe ska det inte beräknas något resultat och inte heller lämnas någon deklaration. Om UJP lägger ned sin verksamhet vid det fasta driftstället beskattningsår 5 är UJP inte skattskyldig för beskattningsår 6 och ska inte heller lämna någon inkomstdeklaration för det beskattningsåret. Skatteverket anser att då finns heller inget underskott att rulla över från år 5 till år 6. Även om UJP startar en ny verksamhet beskattningsår 8 finns inget underskott att rulla in eftersom UJP inte varit skattskyldig för någon inkomst beskattningsår 7 och inte heller deklarationsskyldig. Skatteverket anser att bestämmelserna om underskott inte heller medger att ett underskott rullas från beskattningsår 5 direkt till beskattningsår 8. Det saknar betydelse om det är samma typ av verksamhet som startas upp år 8 eller om det är någon annan verksamhet.

text: 4.2 EUF-fördraget och EES-avtalet

text: Fråga har uppkommit om det strider mot EU-rätten att inte medge underskottsavdrag när verksamhet återigen startas upp och skattskyldighet inte förelegat under föregående beskattningsår. Eftersom det handlar om att bedriva verksamhet från fast driftställe i Sverige anser Skatteverket att den frihet som är aktuell är den fria etableringsrätten i

text: artikel 49 i EUF-fördraget

text: . Av EU-domstolens praxis följer att utländska företag som etablerar sig i ett annat land genom fast driftställe inte får utsättas för en negativ särbehandling jämfört med motsvarande inhemska företag om de befinner sig i objektivt jämförbara situationer. EU-domstolen har emellertid accepterat den skatterättsliga territorialitetsprincipen som innebär att ett företag med hemvist i landet beskattas för samtliga inkomster medan ett företag som inte har hemvist i landet enbart beskattas för de vinster och förluster som är hänförliga till denna stat (

text: Futura).

text: Svenska aktiebolag är obegränsat skattskyldiga och är därmed skattskyldiga för alla sina inkomster. De anses bedriva näringsverksamhet från bildandet tills de upphör. Det gäller oavsett om de bedriver en omfattande verksamhet eller är vilande. De ska lämna inkomstdeklaration oavsett om de har några inkomster eller inte. Där finns en kontinuitet i näringsverksamheten och skattskyldigheten från det att bolaget bildas till dess att det upphör att existera.

text: Det svenska regelverket om rullande av underskott kräver en kontinuitet i näringsverksamheten vilket visas av att enskilda näringsidkare som lägger ned sin näringsverksamhet inte kan rulla över ett underskott om ny näringsverksamhet startas upp ett senare år.

text: UJP är begränsat skattskyldiga och är enbart skattskyldiga för vissa uppräknade inkomster. Bestämmelserna i IL och i ingångna skatteavtal bygger på den internationellt vedertagna principen att Sverige inte kan beskatta en UJP om det inte finns ett fast driftställe samt att fasta driftställen ses som självständiga skattemässiga enheter. Om det däremot inte finns något fast driftställe finns heller inte någon inkomst att beskatta och då ska UJP inte heller lämna någon inkomstdeklaration (förutsättningen i frågeställningen är att UJP inte är skattskyldig för några andra inkomster).

text: En UJP som har ett fast driftställe i Sverige där det uppkommer ett underskott vid beräkningen av inkomsten får rulla det underskottet på samma sätt som svenska bolag. Bestämmelsen i

text: 40 kap. 2 §

text: IL är således inte diskriminerande eftersom den inte gör skillnad på vem som har underskottet. Om UJP däremot inte är skattskyldig enligt IL blir regeln om rullning av underskott inte tillämplig.

text: Skatteverket anser att en UJP som upphör med sitt fasta driftställe och därför inte längre är skattskyldig i Sverige för någon näringsverksamhet men som senare åter blir skattskyldig, inte är i samma situation som ett svenskt aktiebolag som kontinuerligt anses bedriva näringsverksamhet och är skattskyldig för den. UJP:s situation är i stället jämförbar med svenska juridiska personer eller enskilda näringsidkare som upphör att bedriva näringsverksamhet.

text: Skatteverket anser att det inte finns några jämförbara situationer där obegränsat skattskyldiga personer kan utnyttja ett inrullat underskott när näringsverksamheten upphört och därmed också skattskyldigheten för verksamheten. Därför föreligger det inte någon negativ särbehandling av UJP när underskott inte kan rullas vidare när skattskyldigheten för verksamheten upphör. Skatteverket anser inte att EU-rätten föreskriver någon skyldighet att ha andra regler för utländska företag än för inhemska.

text: Sammanfattningsvis anser Skatteverket att det inte strider mot den fria etableringsrätten i EUF-fördraget att vägra avdrag för inrullat underskott när det inte förelåg någon skattskyldighet för verksamheten det föregående beskattningsåret. Bedömningen blir densamma vid tillämpningen av EES-avtalet.

text: 4.3 Skatteavtal

text: Skatteavtal som överensstämmer med OECD:s modellavtal innehåller ett förbud mot att behandla fasta driftställen sämre än inhemska företag. Vid beskattningen av UJP:s fasta driftställe får underskott rullas på samma sätt som för obegränsat skattskyldiga företag. Det finns ingen möjlighet för några svenska företag att rulla in ett underskott när man inte var skattskyldig för näringsverksamhet under föregående beskattningsår. Det fasta driftstället behandlas därför inte annorlunda än inhemska företag. Skatteverket anser därför att det inte föreligger någon diskriminering enligt skatteavtal när avdrag för inrullat underskott inte medges p.g.a. att skattskyldighet för verksamheten saknades det föregående beskattningsåret.

text: 4.4 Vilket år ska avdrag vägras?

text: Eftersom UJP inte är skattskyldig för några inkomster i Sverige beskattningsår 6 och 7 finns inte heller någon skyldighet att lämna inkomstdeklaration för de åren. I frågeställningen förutsätts att deklarationer trots det har lämnats där underskottet från beskattningsår 5 rullats vidare och underskotten blivit fastställda för beskattningsår 6 och 7.

text: Bestämmelsen i

text: 40 kap. 2 §

text: IL anger att ett underskott av näringsverksamhet som kvarstår från det föregående beskattningsåret ska dras av. Om förutsättningarna för avdragsrätt är uppfyllda ska avdraget medges. Underskottet som fastställs vid beskattningen får rullas vidare. Om det finns ett fastställt underskott för beskattningsår 7 som rullats vidare till beskattningsår 8 då UJP startar upp ny verksamhet har UJP rätt att göra avdrag för underskottet i deklarationen för beskattningsår 8 (om det inte finns någon annan begränsning i

text: 40 kap.

text: IL). Däremot hade UJP inte rätt att dra av det inrullade underskottet i deklarationen för beskattningsår 7 eftersom det då kan konstateras att UJP inte var skattskyldig för någon verksamhet i Sverige och något utrullat underskott skulle inte ha fastställts. Skatteverket ska då ompröva beslutet om skatt för beskattningsår 7 för att göra bedömningen av om avdrag för inrullat underskott ska vägras och inget underskott ska fastställas. Så länge underskottet från beskattningsår 7 finns kvar och är fastställt är det således inte möjligt för Skatteverket att vägra avdrag för inrullat underskott beskattningsår 8. Beroende på när omprövningen görs kan reglerna om efterbeskattning i

text: skatteförfarandelagen

text: eller eftertaxering i

text: taxeringslagen

text: vara aktuella att tillämpa.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 578457-07/111

title: Prispengar, sponsorsersättningar och andra ersättningar till idrottsutövare

text: 1 Sammanfattning

text: En idrottsförening kan med skatterättslig verkan sluta avtal med arrangörer och eller sponsorer att idrottsutövare, för föreningens räkning, ska delta i en idrottstävling eller annat arrangemang eller ställa upp på olika sponsorsuppdrag. Om föreningen slutit avtal är prispengar och ersättningar som betalas ut till föreningen att betrakta som inkomst för idrottsföreningen oavsett om föreningen bokför ersättningen på ett konto för en viss idrottsutövare eller på ett allmänt konto i föreningen.Inkomstbeskattning av idrottsutövaren aktualiseras först när skattepliktig ersättning för arbete betalas ut från idrottsföreningen till idrottsutövaren. Föreningen ska betala arbetsgivaravgifter och göra skatteavdrag i samband med att föreningen betalar ut skattepliktig ersättning till idrottsutövaren. Om idrottsutövaren kommit överens med sin förening om att utövaren själv bestämmer hur och när ersättningen ska disponeras, får idrottsutövaren anses ha fått förfoganderätt över hela ersättningen i och med att ersättningen sätts in på idrottsföreningens konto. Föreningen ska i detta fall betala arbetsgivaravgifter och göra skatteavdrag på hela ersättningen när den betalats in på föreningens konto eftersom ersättningen då får anses tillgänglig för lyftning för idrottsutövaren.

text: Om idrottsutövaren själv slutit avtal med arrangör/sponsor att ställa sina tjänster till förfogande ska den ersättning som arrangören eller sponsorn betalar ut beskattas hos idrottsutövaren. I detta fall inträder skattskyldigheten när ersättningen betalas ut. Arrangören/sponsorn ska betala arbetsgivaravgifter och göra skatteavdrag på hela ersättningen. Detta gäller oavsett om ersättningen betalas in på idrottsutövarens personliga konto eller om idrottsutövaren hänvisar utbetalningen till ett konto som idrottsföreningen disponerar.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Det är vanligt att prispengar och andra ersättningar med anledning av en idrottsutövares prestationer utbetalas till utövarens idrottsförening. Fråga har uppkommit om dessa ersättningar som betalas ut till en idrottsförening ska anses tillgängliga för idrottsutövaren i och med att de betalas ut till föreningen, när ersättningen betalas ut från idrottsföreningen till idrottsutövaren eller vid annan tidpunkt då idrottsutövaren får anses ha kunnat disponera ersättningen.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 10 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: IL framgår att inkomster ska tas upp som intäkt det beskattningsår då de kan disponeras eller på något annat sätt kommer den skattskyldige till del.

text: Av

text: 2 kap. 1 § socialavgiftslagen (2000:980)

text: SAL framgår att den som utger avgiftspliktig ersättning ska betala arbetsgivaravgifter.

text: Avgiftspliktig ersättning är, enligt

text: 2 kap. 10 §

text: SAL löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete samt annat som utges med anledning av ett avtal om arbete, dock inte pension.

text: RÅ 1962:46

text: . Regeringsrätten kom fram till att en person skulle beskattas i inkomstslaget tjänst för föredragsarvode som han avstått till en ideell organisation.

text: RÅ 2000 ref 4

text: . Ett företag avsåg att ha ett bonussystem som i stora drag skulle fungera enligt följande. Resultatet av verksamheten under ett räkenskapsår skulle ligga till grund för om bonus skulle tillkomma de anställda. Kriterierna för bonusen bestämdes under räkenskapsåret. Den 1 mars påföljande år meddelas hur stor bonusen blir för varje anställde. Senast den 1 april ska den anställde meddela om han vill ha bonusen utbetald kontant eller som pension. Om kontant utbetalning inte ska ske utbetalas bonusen som pension under fem års tid från det att den anställde går i pension, dock tidigast från 55 års ålder. I de fall kontant utbetalning väljs sker utbetalningen den 27 april. Skatterättsnämnden fann att om sökanden valde pensionsalternativet så uppskjuts beskattningen till dess att pensionsutbetalningarna sker. Regeringsrätten fastställde skatterättsnämndens beslut.

text: 4 Bedömning

text: Bestämmelsen om när inkomsten ska beskattas ger uttryck för den så kallade kontantprincipen. Bestämmelsen har funnits som en allmän regel under mycket lång tid och innebär att en inkomst ska anses ha åtnjutits under det år då inkomsten från den skattskyldiges synpunkt är att anse som verkligen förvärvad och till sitt belopp känd. Detta är framför allt förhållandet då inkomsten uppburits eller blivit tillgänglig för lyftning, oberoende av om inkomsten intjänats under året eller tidigare. I samband med IL:s tillkomst fick bestämmelsen en annan utformning utan att dess materiella innehåll förändrades.

text: Om en idrottsförening ingår avtal med arrangörer, sponsorer eller andra avtalsparter och genom dessa avtal ställer idrottsutövaren till förfogande mot ersättning är den ersättning som föreningen uppbär att anse som inkomst för föreningen om parterna inte kommit överens om annat i samband med att avtalet ingicks.

text: I och med att betalningen, enligt avtalet, ska göras till föreningen medför inte själva utbetalningen från arrangören/sponsorn att pengarna har blivit tillgängliga för lyftning eller på annat sätt kunnat disponeras av idrottsutövaren, trots att dennes insatser varit avgörande för utbetalningen.

text: För att idrottsutövaren ska anses ha kunnat disponera ersättningen krävs i detta fall att den utgetts av föreningen till idrottsutövaren. Ersättning för arbete som idrottsföreningen utger i form av lön, arvode förmån och annan ersättning ska ingå i underlaget för arbetsgivaravgifter och skatteavdrag och redovisas i skattedeklaration månaden efter det att de utgivits. I den mån pengarna används för idrottslig verksamhet, t.ex. för idrottsutrustning eller tjänsteresor ska arbetsgivaravgifter inte betalas och skatteavdrag inte göras.

text: Om idrottsföreningen och idrottsutövaren kommit överens om att idrottsutövaren ska få tillgång till ersättningen så fort de betalats in till föreningen dvs. att idrottsutövaren själv kan besluta när ersättningen ska betalas ut eller i övrigt fullt ut kan kontrollera hur ersättningen används, får den anses vara tillgänglig för lyftning i och med att den betalas till idrottsföreningen. Idrottsföreningen är i sådant fall att anse som utgivare av ersättningen och hela ersättningen ska ingå i underlaget för arbetsgivaravgifter och skatteavdrag och redovisas i föreningens skattedeklaration månaden efter det att ersättningen betalats till föreningen.

text: Om det av avtal framgår att arrangören/sponsorn slutit avtal med idrottsutövaren om att ersättning ska tillfalla denne och idrottsutövaren därefter valt att betalningen ska göras till föreningen, ska idrottsutövaren beskattas för ersättningen när den betalas ut. I detta fall är det arrangören/sponsorn som är att anse som utgivare av ersättningen och hela ersättningen ska ingå i underlaget för arbetsgivaravgifter och skatteavdrag och redovisas i arrangörens/sponsorns skattedeklaration månaden efter det att ersättningen betalats ut. Om föreningen tar emot ersättningen är föreningen att betrakta som en förvaltare av idrottsutövarens egendom och beskattning blir inte aktuell när idrottsföreningen gör en utbetalning till idrottsutövaren. Detta gäller oavsett om arrangören/sponsorn fullgjort sina skyldigheter att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter.

text: Vad som sägs ovan om skyldigheten för utgivaren att betala arbetsgivaravgifter och göra skatteavdrag gäller under förutsättning att idrottsutövaren inte har F- skattsedel.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 578678-13/111

title: Upphävande av ställningstagandet Självfakturering vid internationella transaktioner

text: Ställningstagandet Självfakturering vid internationella transaktioner daterat 2007-06-12, dnr

text: 131 381208-07/111

text: , upphör att gälla.

text: Från och med den 1 januari 2013 har

text: 11 kap. 4 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, fått en ändrad lydelse. Samtidigt har det i

text: 11 kap.

text: ML införts bestämmelser som anger tillämpningsområdet för ML:s faktureringsregler. Se Skatteverkets ställningstagande Tillämpningsområdet för

text: mervärdesskattelagens

text: faktureringsregler daterat 2013-01-28, dnr

text: 131 865548-12/111

text: . Med anledning av detta kan ställningstagandet från 2007-06-12 upphöra att gälla.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 579264-09/111

title: Skattesats för dansskolor

text: Nytt 2016-11-01

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Idrottslig verksamhet, mervärdesskatt, dnr

text: 131 409836-16/111

text: 1 Sammanfattning

text: Bedömning av om en viss dansverksamhet uppfyller förutsättningarna för att utgöra idrottslig verksamhet som beskattas med 6 procent ska enligt Skatteverket göras på motsvarande sätt som för idrottsområdet i övrigt.

text: Bedömningen berörs inte av om verksamheten i det enskilda fallet benämns t.ex. danskurs, dansskola, dansstudio eller dansinstitut eller om en enskild kurs är av tillfällig karaktär.

text: Även en dansgren som inte förekommer som tävlingsgren hänförs enligt Skatteverkets uppfattning till idrottslig verksamhet under förutsättning att kursen för dansgrenen i fråga genomförs på samma sätt som för tävlingsgrenar, dvs. träningen har ett likartat innehåll och kursen har ett motsvarande syfte i övrigt.

text: Skatteverket anser att deltagarnas ålder inte ska inverka på bedömningen av om kravet på idrottslig verksamhet är uppfyllt.

text: Allmänna danstillställningar vid nöjeskrogar, folkparker m.m. uppfyller inte kraven för att utgöra idrottslig verksamhet. Entréavgifter till dessa beskattas därför med 25 procent.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Verksamhet som innebär att deltagare i t.ex. danskurser får träna och tävla i olika dansdiscipliner jämställs med att deltagarna bereds tillfälle att utöva idrottslig verksamhet. Sådant tillhandahållande beskattas enligt skattesatsen 6 procent. Uppkomna frågor gäller gränsdragning gentemot tillhandahållanden som inte uppfyller kraven för att utgöra idrottslig verksamhet och därför vanligen beskattas enligt skattesatsen 25 procent.

text: Det har ställts frågor om det är ett krav för att få tillämpa den lägre skattesatsen att det förekommer tävlingsverksamhet i dansgrenen i fråga eller om det är ett krav att den enskilda dansskolans kurser är inriktade på tävlingsverksamhet.

text: Andra frågor gäller det subjekt som omsätter tjänsterna. Har det någon betydelse för att få tillämpa den lägre skattesatsen att en kurs tillhandahålls vid en permanent dansskola eller om kurserna är av mer tillfällig karaktär?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Bestämmelserna i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, anger inte särskilt hur t.ex. verksamhet i dansskolor ska beskattas. Om verksamheten kan betecknas som idrottslig verksamhet gäller dock den särreglering i ML som avser idrottsområdet.

text: Enligt 3 kap.

text: 11 a § första stycket

text: ML undantas från skatteplikt bl.a. tjänster som innebär att någon bereds tillfälle att utöva idrottslig verksamhet. En förutsättning för undantaget är att tjänsten omsätts av staten, en kommun eller en allmännyttig ideell förening. Om verksamheten i stället drivs kommersiellt av t.ex. ett aktiebolag är omsättningen av samma tjänster enligt

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 10

text: ML skattepliktig med en skattesats på 6 procent.

text: Om tillhandahållandet inte uppfyller kraven för att vara idrottslig verksamhet sker beskattning i stället enligt skattesatsen 25 procent enligt

text: 7 kap. 1 § första stycket

text: ML.

text: ML:s undantag från skatteplikt inom idrottsområdet har utformats efter förebild av motsvarande bestämmelser om undantag från skatteplikt som idag finns i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet. Enligt

text: artikel 132.1 m

text: ska medlemsstaterna från skatteplikt undanta vissa tillhandahållanden av tjänster med nära anknytning till idrottslig eller fysisk träning om de tillhandahålls av organisationer utan vinstsyfte till personer som ägnar sig åt idrott eller fysisk träning. Punkt 14 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet tillåter att en reducerad skattesats tillämpas på tjänster som avser utnyttjande av sportanläggningar.

text: I fråga om definitionen för idrottstjänster uttalas följande i

text: prop. 1996/97:10

text: (s. 53).

text: "Någon enhetlig eller heltäckande definition finns inte och kan knappast skapas för alla situationer. Riksidrottsförbundet definierar vissa begrepp i sitt nya idéprogram (verksamhetsidé och riktlinjer för idrottsrörelsen in i 2000-talet, se tidskriften Svensk Idrott 1/96). Där sägs bl.a. att "Idrott är fysisk aktivitet som vi utför för att kunna prestera mera, ha roligt och må bra" och "Idrott består av träning och lek, tävling och uppvisning"".

text: Det sägs vidare att det är aktivitetens syfte i allmänhet att bedriva sport eller idrott på en för ändamålet avsedd anläggning som är viktig vid bedömningen av om det föreligger en idrottstjänst. Den enskilde besökarens syfte med aktiviteten ska inte tillmätas någon betydelse.

text: När det gäller gränsdragningen för dans anges följande:

text: "Det kan vidare presumeras att kurser som anordnas i olika sällskapsdanser, utan direkt koppling till tävlingsverksamhet, inte är sport eller idrott i

text: mervärdesskattelagens

text: mening."

text: I

text: prop. 1996/97:10

text: (s. 26) lämnas följande klarläggande avseende förhållandet mellan idrott och utbildning.

text: "I detta sammanhang vill regeringen klargöra att sådana aktiviteter som avser att bereda människor möjlighet att utöva idrott, i mervärdesskattehänseende i fortsättningen bör vara att anse som idrott och inte som utbildning. Denna bedömning måste göras oavsett vilken beteckning som ges åt aktiviteten."

text: Det innebär motsatsvis att om en verksamhet har ett annat syfte än att bedriva idrottslig verksamhet gäller inte reglerna inom idrottsområdet.

text: Skatteverket har i skrivelse 20080702, dnr 131 40267608/111, lämnat en allmän redogörelse för skatteplikt och skattesatser inom idrottsområdet.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Det finns inga bestämmelser i ML eller i mervärdesskattedirektivet som särskilt anger hur verksamhet i dansskolor ska beskattas. Verksamhet som innebär träning eller tävling i olika dansdiscipliner jämställs med att deltagarna bereds tillfälle att utöva idrottslig verksamhet. Vid bedömning av vilken dansverksamhet som ska omfattas av bestämmelserna för idrott bör bedömningen göras på motsvarande sätt som för idrottsområdet i övrigt. Det innebär att momenten träning, lek, tävling och uppvisning ska uppfattas som det primära.

text: Skatteverket anser att sådana omständigheter som att den verksamhet i vilken tillhandahållandet sker benämns t.ex. kursverksamhet i ett fall och dansskola, dansstudio eller dansinstitut i andra fall inte ska ha någon inverkan på beskattningen. Det samma gäller om en kurs är permanent eller av mer tillfällig karaktär.

text: Det totala antalet dansgrenar i utbudet av danskurser är numera mycket stort. Flertalet av de danser som finns på programmen i landets dansskolor förekommer även i tävlingssammanhang. Kursverksamheten vid dansskolorna utgör normalt en plantskola för rekrytering till tävlingsverksamheten och på så sätt har dansskolornas verksamhet typiskt sett en direkt koppling till tävlingsverksamhet.

text: Det är tänkbart att det i en danskurs ingår någon dansgren som inte förekommer som officiell tävlingsgren. Det är också tänkbart att motsvarande dansgren erbjuds i en separat kurs. Under förutsättning att kursen för en sådan dansgren som inte förekommer i tävlingssammanhang genomförs på samma sätt som för övriga dansgrenar, dvs. att träningen har ett i övrigt liknande syfte och bedrivs på samma sätt, menar Skatteverket att även den skattemässiga behandlingen ska vara den samma.

text: En av de uppkomna frågorna gäller situationen att en dansskolas tillhandahållanden avser tjänster som visserligen uppfyller kraven för idrottslig verksamhet, men skolans verksamhet inte är inriktad på tävlingsverksamhet. Eftersom det är aktivitetens syfte i allmänhet att bedriva sport eller idrott som ska vara avgörande för bedömningen, anser Skatteverket att det saknar betydelse om den enskilda dansskolans verksamhet är uttalat tävlingsinriktad eller inte. Ett annat synsätt skulle öka risken för en godtycklig bedömning.

text: Verksamheten vid allmänna danstillställningar vid nöjeskrogar, folkparker m.m., uppfyller inte kraven för att utgöra idrottslig verksamhet. Det handlar om arrangemang för sällskapsdans med tyngdpunkt på rekreation, förströelse och nöje. Arrangemangen är således inte främst inriktade på träning och tävling.

text: Dansskolor kan som ett komplement till sin vanliga kursverksamhet arrangera sällskapsdans utan inslag av undervisning. Dessa arrangemang kan jämställas med allmänna danstillställningar och tillhör därför inte idrottsområdet varför beskattning ska ske enligt skattesatsen 25 procent.

text: Skatteverket anser att deltagarnas ålder inte ska inverka på bedömningen av om tillhandahållandet kan hänföras till idrott. En kurs som riktar sig till barn ska därför kunna hänföras till idrott, trots att t.ex. vissa inslag av lek förekommer vid inlärningen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 579523-09/111

title: Andelsbyte genom nyemission med överföring av sparat utdelningsutrymme på mottagna andelar

text: 1 Sammanfattning

text: Vid ett andelsbyte måste värdet på de mottagna andelarna motsvara värdet på de bortbytta (avyttrade).

text: Är så inte fallet ses bytet som en sammansatt transaktion och endast det antal andelar i det avyttrade företaget som motsvaras av värdet på de mottagna andelarna anses ingå i andelsbytet. Resterande del av andelarna i det avyttrade företaget kan ses som ett kapitaltillskott till det förvärvande företaget. Det innebär att enbart den del av det sparade utdelningsutrymmet i det avyttrade företaget som är hänförligt till de andelar som omfattas av andelsbytet kan föras över till de mottagna andelarna. Resterande del av det sparade utdelningsutrymmet bortfaller.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: X är ensam ägare till AB 1 och han har ett sparat utdelningsutrymme på 10 Mkr. Marknadsvärdet på AB 1 är 500 000 kr och anskaffningsutgiften uppgår till 100 000 kr fördelat på 1 000 andelar. X har dessutom bildat ett NYAB med ett aktiekapital på 100 000 kr fördelat på 1 000 andelar. X ska nu göra ett andelsbyte. Vad händer skattemässigt om han endast erhåller 1 000 nyemitterade andelar?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Reglerna om andelsbyten finns i

text: 48 a kap.

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. I 2 § definieras ett andelsbyte som att en fysisk person (säljaren) ska avyttra en andel (den avyttrade andelen) i ett företag (det avyttrade företaget) till ett annat företag (det köpande företaget). Ersättningen ska vara marknadsmässig och lämnas i form av andelar i det köpande företaget (mottagna andelar). Ersättningen får till en del lämnas i pengar.

text: I

text: 57 kap. 15 §

text: IL regleras att om en kvalificerad andel avyttras genom ett andelsbyte, ska sparat utdelningsutrymme fördelas på de mottagna andelarna.

text: Regeringsrätten har i

text: RÅ 1999 ref. 70

text: konstaterat att sparat utdelningsutrymme ska fördelas per aktie vid en delavyttring.

text: Vidare framgår av

text: 48 a kap. 16 §

text: IL att om mottagen andel inte är marknadsnoterad eller är kvalificerad enligt 57 kap. 7-7 b §§ IL, ska den vid tillämpning av genomsnittsmetoden i

text: 48 kap. 7 §

text: IL inte anses vara av samma slag och sort som andra andelar i det köpande företaget som innehas av säljaren.

text: Skatterättsnämnden har i ett inte överklagat förhandsbesked från den 11 maj 2000 uttalat sig om hur man ska se på begreppet "marknadsmässig". Frågan gällde om ett aktiebolag, AB X, som avsåg att överföra vissa verksamheter till ett helägt dotterbolag, kunde tillämpa reglerna om verksamhetsöverlåtelser om överlåtelsen sker i samband med en nyemission vid vilken AB X erhåller nya aktier till ett värde som — sett isolerat — understiger värdet på den överlåtna verksamheten, men som efter emissionen tillsammans med av AB X tidigare innehavda aktier motsvarar värdet på apportegendomen.

text: Skatterättsnämnden konstaterade att av förutsättningarna framgår att vederlaget understiger marknadsvärdena på överlåten verksamhetsgren. 8 § lag om beskattning vid fusioner, fissioner och verksamhetsöverlåtelser (

text: ), FUL, kräver att vederlaget vid en verksamhetsöverlåtelse är marknadsmässigt. För att reglerna i FUL ska bli tillämpliga på ifrågavarande överlåtelse krävs därför att så många aktier nyemitteras att värdet av en aktie i förvärvande företag ska vara detsamma såväl före som efter överlåtelsen. FUL har upphävts och bestämmelsen i

text: 8 §

text: återfinns numera i

text: 38 kap. 2 §

text: IL.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: När det gäller frågan om marknadsmässig ersättning delar Skatteverket Skatterättsnämndens uppfattning i förhandsbeskedet från den 11 maj 2000. Av 8 § FUL framgick att med en verksamhetsöverlåtelse avses en ombildning som innebär att ett företags samtliga tillgångar i dess verksamhet eller i en verksamhetsgren avyttras till ett annat företag. Marknadsmässig ersättning ska lämnas i form av andelar i det köpande företaget. Skatterättsnämnden konstaterade att reglerna i FUL inte var tillämpliga eftersom någon marknadsmässig ersättning inte lämnats.

text: Skatteverket anser att tolkningen är relevant även vid tillämpning av andelsbytesreglerna. Även här anges att ersättningen ska vara marknadsmässig.

text: NYAB har innan andelsbytet ett marknadsvärde på 100 000 kr fördelat på 1 000 aktier. Efter andelsbytet har NYAB ett värde på 600 000 kr (100 000 + 500 000) fördelat på 2 000 aktier. Det innebär att varje aktie nu är värd 300 kr. X har således inte fått marknadsmässig ersättning för de avyttrade andelarna. Att hans sedan tidigare innehavda andelar också stigit i värde saknar betydelse i detta sammanhang.

text: De första gemensamma reglerna om andelsbyte infördes 1999 i lag om uppskov med beskattningen vid andelsbyten (

text: ), där det i

text: 1 §

text: angavs att man skulle erhålla marknadsmässig ersättning i form av andelar och pengar för de avyttrade andelarna. Dessförinnan fanns två regelsystem enligt vilka uppskov med beskattningen kunde medges vid andelsbyten.

text: Av författningskommentaren till 1 § (

text: prop. 1998/99:15 s. 276

text: ) anges att vid blandade överlåtelser tillämpas andelsbytesreglerna endast i fråga om överlåtelsens onerösa moment och att Lagrådet har förordat ett förtydligande. Därför har det uttryckligen angetts att marknadsmässig ersättning ska lämnas. Som exempel sägs att avyttrar ett moderföretag 100 andelar som är värda 100 till ett dotterföretag mot ersättning av 25 andelar som är värda 25, föreligger en sammansatt transaktion. Endast 25 andelar har avyttrats genom ett andelsbyte. Överlåtelsen av resterande 75 andelar torde ses som ett tillskott.

text: Överfört till frågeställarens fall skulle det innebära att ett andelsbyte anses ha skett, men att endast 600 andelar omfattas av själva andelsbytet. Värdet på de avyttrade andelarna är 500 000 kr men som ersättning erhålls endast andelar värda 300 000 kr. Eftersom värdet per avyttrad andel är 500 (500 000:1 000) och man måste erhålla marknadsmässig ersättning för sådan andel kan endast 600 andelar omfattas av andelsbytet (600 x 500 = 300 000). Resterande 400 andelar som lämnats vid bytet betraktas som ett tillskott.

text: När det gäller det sparade utdelningsutrymmet på 10 Mkr har Skatteverket följande uppfattning. Att man ska föra över sparat utdelningsutrymme hänförligt till de andelar som ingår i ett andelsbyte framgår av

text: 57 kap. 15 §

text: IL. Motsvarande reglering finns inte vid överlåtelse som sker i form av ett tillskott. I exemplet ovan uppgick det sparade utdelningsutrymmet till 10 Mkr. Av

text: RÅ 1999 ref. 70

text: framgår att det sparade utdelningsutrymmet ska fördelas per aktie, med tillämpning av genomsnittsmetoden. Eftersom endast 600 andelar eller 60 % anses ingå i andelsbytet ska därför bara 6 Mkr av det sparade utdelningsutrymmet föras över till de mottagna andelarna. Dessa mottagna andelar är inte av samma slag och sort som de andelar som innehas sedan tidigare. Genomsnittsmetoden, som avser andelar av samma slag och sort, innebär att de mottagna andelarna får ett sparat utdelningsutrymme och de sedan tidigare innehavda andelarna har kvar sitt eventuella gamla sparade utdelningsutrymme.

text: Om NYAB lämnar en utdelning på 6 Mkr är 3 Mkr hänförliga till de mottagna andelarna och denna utdelning täcks av gränsbeloppet som är hänförligt till dessa andelar. Övriga 3 Mkr av utdelningen är hänförliga till de sedan tidigare innehavda andelarna och har X bara ett gränsbelopp på exempelvis 100 000 kr på dessa andelar innebär det att 2,9 Mkr blir beskattat i inkomstslaget tjänst.

text: Anskaffningsutgiften för de mottagna andelarna i NYAB uppgår till 60 000 kr (100 000 x 60 %). Enligt

text: 53 kap.

text: IL ska de andelar som tillskjutits anses ha avyttrats mot en ersättning som motsvarar tillgångens omkostnadsbelopp. Det innebär att 40 000 kr motsvarande X:s anskaffningsutgift för kapitaltillskottet bör fördelas med lika belopp på samtliga andelar i NYAB. De mottagna andelarna får då ett omkostnadsbelopp på 80 000 kr och de sedan tidigare innehavda andelarnas omkostnadsbelopp kommer att uppgå till 120 000 kr.

text: Om nyemissionen i stället genomförts så att aktiekapitalet hade ökat med 500 000 kr fördelat på 5 000 andelar hade hela det sparade utdelningsutrymmet på 10 Mkr förts över till de 5 000 nya andelarna. Då hade X haft 6 000 andelar som tillsammans var värda 600 000 kr och varje andel hade varit värd 100 kr.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 580049-05/111

title: Omsättningsland - skadereglering m.m.

text: Nytt: 2010-01-12

text: Detta ställningstagande upphör att gälla från och med den 1 januari 2010, eftersom reglerna rörande omsättningsland för tjänster har ändrats genom SFS 2009:1333.

text: 1 Sammanfattning

text: Tjänster som utförs av skadereglerare eller liknande i samband med skadereglering vid sakskada (ej fast egendom) eller personskada är sådana tjänster som omfattas av

text: 5 kap. 7 § andra stycket 3 i mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Syftet med dessa tjänster är att ge råd till vanligtvis ett försäkringsbolag i bedömningen av hur stor ersättning som bör utbetalas på grund av skadan.

text: För det fall det endast är fråga om en värdering avseende skada eller egendom som utförs av t.ex. en värderingsman ska tjänsten hänföras till

text: 5 kap. 6 § 3

text: ML.

text: Om det i stället är fråga om en skaderegleringstjänst eller en värderingstjänst av fast egendom ska omsättningsland avgöras utifrån

text: 5 kap. 4 §

text: ML.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Ett företag som åtar sig att, på uppdrag från försäkringsbolag eller försäkringsmäklare, göra tekniska undersökningar, värderingsuppdrag eller skaderegleringar tillhandahåller skattepliktiga tjänster.

text: En skaderegleringstjänst innefattar en värdering av en sakskada eller personskada, kontroll av försäkringsvillkoren och försäkringens giltighet samt ett förslag till ersättningsbelopp utifrån de värderingsregler och villkor som finns i försäkringsavtalet. För att kunna utföra denna rådgivning måste förutom värderingen av en skadad egendom även flera uppgifter samlas in såsom kvitton och liknande.

text: Den fråga som uppkommit är hur omsättningsland ska avgöras för en skaderegleringstjänst.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 5 kap. 4 § första stycket

text: ML framgår att tjänster avseende fast egendom har omsatts i Sverige om den fasta egendomen är belägen här i landet. Reglerna i

text: 5 kap. 4 §

text: ML motsvaras av artikel 9.2 a i Rådets sjätte direktiv (

text: Enligt

text: 5 kap. 6 § 3

text: ML är värdering av vara som är lös egendom omsatt inom landet om värderingen utförs här i landet. Reglerna i

text: 5 kap. 6 §

text: ML motsvaras av artikel 9.2 c i sjätte direktivet.

text: Enligt

text: 5 kap. 7 §

text: ML är bland annat konsulttjänster och försäkringstjänster omsatta utom landet om de tillhandahålls härifrån och förvärvaren är en näringsidkare som i ett annat EG-land har antingen sätet för sin ekonomiska verksamhet eller ett fast etableringsställe till vilket tjänsten tillhandahålls. Denna regel motsvaras av artikel 9.2 e i sjätte direktivet.

text: Av

text: prop. 2002/03:5 s. 46

text: framgår att begreppen finansieringstjänster samt försäkrings- och återförsäkringstjänster som anges i artikel 9.2 e i sjätte direktivet kan ha ett vidare tillämpningsområde än i

text: artiklarna 13

text: B a och 13 B d i sjätte direktivet.

text: Undantaget från försäkringstjänster i ML finns i

text: 3 kap. 10 §

text: ML och motsvaras av

text: artikel 13

text: B a i sjätte direktivet.

text: EG-domstolen har i målet

text: , Taksatorringen, funnit att

text: artikel 13

text: B a i sjätte direktivet ska tolkas på så sätt att värdering av motorfordonsskador som Taksatorringen (en dansk sammanslutning), vars medlemmar är försäkringsbolag, utför på medlemmarnas vägnar varken utgör försäkringstransaktioner eller närstående tjänster som utförs av en försäkringsmäklare eller en försäkringsagent.

text: EG-domstolen har i domen

text: , Linthorst, punkt 13 angett att begreppet ”värdering” i artikel 9.2 c i sjätte direktivet normalt innefattar en undersökning av en varas fysiska tillstånd eller äkthet i syfte att kunna bedöma varans värde eller det arbete som måste utföras eller omfattningen av en skada som har uppkommit.

text: I domen

text: , von Hoffmann, punkt 15 och 21, har EG-domstolen angett att

text: artikel 9.2 e

text: tredje strecksatsen i sjätte direktivet inte avser yrken som advokater, konsulter, revisorer eller ingenjörer utan att den avser särskilda tjänster. Gemenskapslagstiftaren använder bara de yrken som nämns i denna bestämmelse för att definiera de tjänstekategorier som avses i bestämmelsen. En tjänst ska anses som liknande i jämförelse med en av de verksamheter som nämns i denna artikel när båda två har samma syfte.

text: Mervärdesskattekommittén har vid det 26:e mötet den 13 juli 1989 kommit överens om att aktuarieberäkningar inom försäkringsbranschen är sådana tjänster som inte omfattas av

text: artikel 13

text: B a i sjätte direktivet. Vid bedömning av omsättningsland omfattas dessa tjänster av artikel 9.2 e i sjätte direktivet (se bl.a. A Guide To The European VAT Directives avsnitt 6.3.3.7.3 av Terra/Kajus).

text: HM Customs and Excise i Storbritannien har uttalat att tjänster som utförs av en skadereglerare eller värderingsman i samband med bedömning av värdet av fordran i samband med skadereglering (ej fast egendom) utgör en sådan liknande tjänst som omfattas av

text: artikel 9.2 e

text: tredje strecksatsen i sjätte direktivet. Dessa tjänster kan innefatta undersökning av varan för att kunna fastställa värdet av skadan och/eller förhandlingen i samband med bestämmande av försäkringsersättning. Är det dock fråga om en skadereglering av fast egendom är tjänsten att hänföras till artikel 9.2 a i sjätte direktivet (se bl.a. A Guide To The European VAT Directives avsnitt 6.3.3.7.3 av Terra/Kajus).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: De olika tjänster som omfattas av paragraferna i

text: 5 kap.

text: ML ska bedömas utifrån vad dessa tjänster innefattar enligt normalt språkbruk (se dom från EG-domstolen

text: , Linthorst).

text: En skaderegleringstjänst innefattar en värdering av en sakskada eller personskada, kontroll av försäkringsvillkoren och försäkringens giltighet samt ett förslag till ersättningsbelopp utifrån de värderingsregler som finns i försäkringsvillkoret. För att kunna utföra denna skadereglering måste, förutom att värdering av skadad egendom sker, även flera uppgifter samlas in såsom kvitton och liknande.

text: För det fall det är fråga om endast en värdering av en skadad egendom är det inte fråga om en skaderegleringstjänst utan endast en värderingstjänst. Sådana kan utföras av t.ex. värderingsman eller besiktningsman. I dessa fall är det således fråga om en värdering av skadan utan någon bedömning utifrån försäkringsvillkoren och utan något förslag till ersättningsbelopp med hänsyn till dessa villkor.

text: Även om begreppet försäkringstjänster i

text: 5 kap. 7 §

text: ML skulle kunna tolkas vidare än samma begrepp i

text: 3 kap. 10 §

text: ML anser Skatteverket att detta begrepp inte kan inrymma de tjänster som utförs vid en skadereglering.

text: Enligt Skatteverkets bedömning är en skaderegleringstjänst avseende sakskada (ej fast egendom) eller personskada en sådan liknande tjänst som anges i

text: 5 kap. 7 § andra stycket 3

text: ML. EG-domstolen har angett att en tjänst ska anses som liknande i jämförelse med en av de verksamheter som nämns i bestämmelsen när båda två har samma syfte (se

text: , Hoffmann, punkt 21). En skaderegleringstjänst får anses ha samma syfte som en rådgivningstjänst med hänsyn till att syftet med skaderegleringstjänsten är att ge råd till vanligtvis ett försäkringsbolag i bedömningen av hur stor ersättning som bör utbetalas på grund av skadan. En skaderegleringstjänst (ej fast egendom) ska bland annat anses omsatt här landet om köparen av tjänsten är en näringsidkare här i landet.

text: För det fall tjänsten endast innefattar en värdering av lös egendom omfattas tjänsten av

text: 5 kap. 6 § 3

text: ML. I dessa fall har tjänsterna omsatts i Sverige om de utförts här i landet. Detta är fallet när t.ex. tjänsten endast innefattar en bedömning av en specifik skadas värde eller omfattning.

text: Avser skaderegleringstjänsten eller värderingstjänsten fast egendom anser Skatteverket att denna tjänst ska hänföras till

text: 5 kap. 4 §

text: ML. I dessa fall har tjänsterna omsatts i Sverige om den fasta egendomen är belägen här i landet.