text: Datum för Version Avsnitt som reviderats Beslutsbeteckning revidering

text: ange datum nummer innehåll XX/XXX/XXXX

text: ange datum nummer innehåll XX/XXX/XXXX

text: -0 7 -0 24 20 5 D yr St

text: 5 kap. 3 § första stycket 1 utlänningslagen

text: . 2

text: 5 kap. 17 a § utlänningslagen

text: . 3

text: 7 kap. 7 § utlänningslagen

text: Skön definieras i Svenska akademiens ordlista som gottfinnande, omdöme. Med andra ord handlar skönsmässighet om ett val myndigheten har att göra, inom sin bedömning av ärendet. 5 Lagrådets yttrande 2005-05-09 avseende Ny instans- och processordning i utlänningsärenden m.m.

text: 9 § förvaltningslagen

text: Jämför

text: MIG 2023:14

text: . 8 Migrationsverkets rättsliga ställningstagande RS/005/2023 angående uppehållsrätt enligt artikel 20 i EU:s funktionsfördrag. 9 Migrationsverkets rättsliga ställningstagande RS/055/2021 angående rätt att arbeta och vistas i Sverige enligt det turkiska associeringsavtalet.

text: Prop. 2016/17:180 s. 57

text: f, 289.

text: Prop. 2016/17:180 s. 59

text: f. 12 Förordning (

text: ) med instruktion för Migrationsverket.

text: Prop. 2025/26:264 s. 49

text: . 14 J. Lundmark och M. Säfsten,

text: Förvaltningslagen

text: : En kommentar, avsnitt om

text: 5 §

text: proportionalitetsprincipen, version 2.

text: Prop. 2016/17:180 s. 63

text: . 16

text: Prop. 2016/17:180 s. 62

text: J. Lundmark, M. Säfsten,

text: Förvaltningslagen

text: : en kommentar, avsnitt om

text: 32 §

text: , version 2 publicerad digitalt 2025-12-15. 18 J. Lundmark, M. Säfsten,

text: Förvaltningslagen

text: : en kommentar, avsnitt om

text: 32 §

text: , version 2 publicerad digitalt 2025-12-15. 19

text: Prop. 2021/22:134 s 36

text: f och

text: prop. 2023/24:36 s 19

text: . 20

text: Prop. 2004/05:170 s. 202

text: . 21

text: MIG 2019:23

text: och

text: MIG 2024:13

text: . 22

text: Prop. 2025/26:264 s. 30

text: Prop. 2021/22:224 s. 120

text: . 24

text: Prop. 2025/26:264 s. 116

text: f. 25 Jämför avsnitt 5.3.2. 26 Se Rättsutredning angående Prövningen av vandel och hot mot allmän ordning eller säkerhet, Dnr 1.3.4-2023-18977. 27

text: Prop. 2025/26:264 s. 28

text: f. 28

text: Prop. 2025/26:264

text: s. 29 f, 115.

text: 5 kap. 17 a - b §§

text: utlänningslagen

text: . 30

text: 5 kap. 17 § andra stycket utlänningslagen

text: , uppehållstillstånd får beviljas till barn endast efter medgivande också av den förälder till vilken anknytning inte åberopas, om den föräldern har del i vårdnaden av barnet.

text: 7 kap. 4 § utlänningslagen

text: . 32 Mer om detta finns i

text: prop. 2021/22:224 s. 121

text: . 33 Mer om detta finns i

text: prop. 1997/98:36 s. 17

text: f. 34

text: Prop. 2005/06:72 s. 88

text: Migrationsverkets rättsliga ställningstagande RS/008/2022 angående rätt till skydd för privatoch familjeliv enligt

text: artikel 8 Europakonventionen

text: . 36 Migrationsverkets rättsliga ställningstagande RS/009/2020 angående prövning av barns bästa. 37

text: MIG 2015:11

text: MIG 2017:25

text: MIG 2022:3

text: och

text: MIG 2024:13

text: Prop. 2007/08:147

text: och 3 § förordning med instruktion för Migrationsverket. 39

text: Prop. 2007/08:147 s. 37

text: prop. 2021/22:134 s. 91

text: prop 2021/22:284 s. 7

text: . 40

text: MIG 2023:14

text: . 41 Jämför med vägransgrunden i 5 kap. 17 a första stycket 1

text: utlänningslagen

text: . Se även

text: MIG 2014:5

text: och

text: MIG 2025:6

text: för bedömningar i förhållande till tvingande bestämmelser. 42 Jämför

text: MIG 2023:14

text: . 43

text: 6 kap. 2 c § utlänningslagen

text: Prop. 2025/26:87 s. 45

text: f.

title: Prövning enligt fakultativa bestämmelser

text: Fakta om rättsliga ställningstaganden

text: Rättsliga ställningstaganden utgör Migrationsverkets uttalanden om hur en författning bör tolkas och är styrande för myndighetens medarbetare. De beslutas av chefen för rättsavdelningen.

text: Rättsliga ställningstaganden förs in i en särskild dokumentserie, RS-serie. Dokumentserien är gemensam för hela myndigheten. Beslut om fastställande, ändringar och upphävande av ett rättsligt ställningstagande förs in i beslutsdokumentserien för chefen för rättsavdelningen.

text: Sammanfattning

text: I utlänningsrätten finns tvingande och fakultativa bestämmelser. Om en bestämmelse är tvingande ska tillstånd beviljas, vägras eller återkallas om förutsättningarna för det är uppfyllda. Om en bestämmelse är fakultativ har Migrationsverket istället en möjlighet att bevilja, vägra eller återkalla ett tillstånd om förutsättningarna för det är uppfyllda.

text: När bestämmelsen är fakultativ har Migrationsverket alltså ett bedömningsutrymme där även omständigheter som inte framgår av den specifika bestämmelsen kan beaktas. Beslut måste dock alltid vara förenliga med grundläggande förvaltningsrättsliga principer, och således vara sakliga, objektiva och proportionerliga. Besluten måste även vara tydligt motiverade.

text: Det finns ingen uttömmande lista över vilka omständigheter som kan beaktas. Däremot har lagstiftaren angett vissa omständigheter som särskilt ska beaktas. Enligt

text: 1 kap. 10 § utlänningslagen (2005:716)

text: ska barns intressen alltid särskilt beaktas, enligt

text: 5 kap. 17 § utlänningslagen

text: ska vandel särskilt beaktas vid tillståndsgivning enligt

text: 5 kap.

text: utlänningslagen

text: och enligt

text: 7 kap. 4 § utlänningslagen

text: ska bland annat utlänningens etablering i Sverige och familjeförhållanden beaktas vid återkallelse av uppehållstillstånd. Dessa omständigheter kan även vara relevanta för bedömningen vid beslut enligt andra fakultativa bestämmelser än de som uttryckligen avses.

text: Ledning för vilka andra omständigheter som kan vägas in i fakultativa bestämmelser kan hämtas ur t.ex. förarbeten, Migrationsverkets instruktion och de vägransgrunder som finns vid bedömning enligt närliggande tvingande bestämmelser.

text: 1 Inledning och syfte

text: I

text: utlänningslagen

text: och

text: utlänningsförordningen (2006:97)

text: finns tvingande och fakultativa bestämmelser som styr när ett tillstånd ska/får beviljas eller återkallas. Detta ställningstagande har till syfte att tydliggöra prövningen när bestämmelser är fakultativa, dvs. när vi får fatta beslut om en rättsföljd. Ställningstagandet är verksgemensamt för alla ärenden där bestämmelserna är fakultativa.

text: Vid tillämpning av fakultativa bestämmelser ligger ett stort ansvar på myndigheten. Bestämmelsernas fakultativa karaktär innebär att lagstiftaren har gett myndigheten ett bedömningsutrymme att avgöra under vilka omständigheter en person ska få, eller ha kvar, ett specifikt tillstånd. Bedömningsutrymmet begränsas av förvaltningsrättsliga principer vilka medför krav på att bedömningar är objektiva, sakliga och inte ger uttryck för godtycke. Beslut måste även vara tydligt motiverade.

text: Det går inte att ge en uttömmande lista över omständigheter som kan beaktas vid fakultativa bedömningar eftersom ändamålet med bestämmelsernas fakultativa karaktär är just att möjliggöra flexibilitet. Ställningstagandet klargör dock de yttre ramarna för bedömningarna och ger vissa exempel för att konkretisera myndighetens bedömningsutrymme. Ledning för bedömningarna kan utöver detta ställningstagande återfinnas i handböcker och rutiner.

text: 2 Fakultativa bestämmelser

text: 2.1 Skillnaden mellan tvingande och fakultativa bestämmelser

text: Bestämmelser i lagar och förordningar är uppbyggda på så sätt att om vissa rekvisit, dvs. förutsättningar, är uppfyllda följer en viss rättsföljd, dvs. en viss juridisk konsekvens. Rättsföljder i utlänningsrätten är t.ex. uppehållstillstånd, arbetstillstånd, eller återkallelse av tillstånd.

text: I

text: utlänningslagen

text: och

text: utlänningsförordningen

text: finns tvingande bestämmelser och fakultativa bestämmelser.

text: Tvingande bestämmelser kännetecknas generellt av att myndigheten ska vidta en viss åtgärd om förutsättningarna för det är uppfyllda. Om en bestämmelse som reglerar beviljande av tillstånd är tvingande ska tillstånd alltså beviljas om förutsättningarna för det är uppfyllda. Utlänningen har då en principiell rätt till uppehållstillstånd.

text: När det är fråga om en tvingande bestämmelse krävs en i författning reglerad vägransgrund för att Migrationsverket ska ha möjlighet att neka tillstånd. Exempelvis ska ett uppehållstillstånd beviljas till en utlänning som är make till någon som är bosatt i Sverige om det inte finns förutsättningar att vägra tillståndet med stöd av

text: 5 kap.

text: 17 b §§

text: utlänningslagen

text: Om en bestämmelse är fakultativ måste en viss rättsföljd inte följa även om alla rekvisit är uppfyllda. Sådana regler kännetecknas generellt av ordet får. Vid prövning av om en sökande ska beviljas ett tillstånd innebär bestämmelsens fakultativa karaktär att den sökande inte har en rätt till tillstånd utan endast att det finns en möjlighet till det. I förarbeten och praxis formuleras detta ofta som att en sökande inte har en ovillkorlig rätt till uppehållstillstånd. I vissa fall finns det regler som anger vad som särskilt ska beaktas i bedömningen, t.ex.

text: 5 kap. 17 § utlänningslagen

text: . Att bestämmelsen är fakultativ innebär dock att andra omständigheter än de som uttryckligen anges i författning kan beaktas. Myndigheten har alltså ett större generellt bedömningsutrymme och en bedömning måste göras i varje enskilt ärende.

text: Det finns även tvingande och fakultativa bestämmelser om att vägra tillstånd. I vissa fall ska ett uppehållstillstånd vägras om vissa förutsättningar är för handen, så är t.ex. fallet med

text: 5 kap. 17 b § utlänningslagen

text: som medför att uppehållstillstånd ska vägras, och ansökan om uppehållstillstånd således avslås, om den i Sverige bosatta maken redan är gift eller sambo med annan person. I andra fall får ett uppehållstillstånd vägras, dvs. ansökan får avslås, även om den tillståndsgrundande bestämmelsen är tvingande. Ett uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt

text: 5 kap. 3 § utlänningslagen

text: får t.ex. vägras om oriktiga uppgifter medvetet lämnats eller omständigheter förtigits som är av betydelse för att få tillståndet. Eftersom vägransgrunden är fakultativ kan Migrationsverket, i det enskilda fallet, välja att bevilja tillståndet även om det framkommit oriktiga uppgifter av betydelse har lämnats.

text: Det finns även tvingande och fakultativa regler för återkallelse av uppehållstillstånd. Att en återkallelsebestämmelse är tvingande innebär att om vissa förutsättningar är för handen ska uppehållstillstånd återkallas oaktat övriga omständigheter. Ett permanent uppehållstillstånd ska t.ex. återkallas om utlänningen inte längre är bosatt i Sverige.

text: Om återkallelsebestämmelsen istället är fakultativ får uppehållstillstånd återkallas om vissa omständigheter är för handen, men Migrationsverket kan välja att ändå inte återkalla tillståndet. Till exempel kan det framkomma att en utlänning medvetet lämnat oriktiga uppgifter som varit av betydelse för att få uppehållstillstånd.

text: Uppehållstillståndet får då återkallas med stöd av

text: 7 kap. 1 § utlänningslagen

text: , men även andra omständigheter ska beaktas vid bedömningen och Migrationsverket kan på grund av sådana i det enskilda fallet välja att inte återkalla tillståndet. Det kan t.ex. röra sig om att den enskildes familjeförhållanden i Sverige talar mot att tillståndet återkallas.

text: 2.2 Hur den fakultativa bedömningen förhåller sig till prövningen som helhet

text: Genom bestämmelsers fakultativa karaktär har lagstiftaren överlämnat till myndigheten att bedöma vilka omständigheter som kan beaktas i prövningen. Migrationsverket ges, som lagrådet uttryckt det, ett inte oväsentligt utrymme för lämplighetsbedömningar, varvid sådant som lagstiftningens allmänna migrationspolitiska grunder, skälighetshänsyn eller t.o.m. rent skönsmässiga överväganden kan bli bestämmande för avgörandena i de särskilda fallen.

text: Att en förvaltningsrättslig bestämmelse är fakultativ innebär, som angetts ovan, att myndigheten kan välja om en rättsföljd ska inträda eller inte, trots att alla rekvisit i bestämmelsen är uppfyllda. Det medför således en större flexibilitet i prövningen och möjlighet att t.ex. motivera varför ett uppehållstillstånd, trots uppfyllda rekvisit och därmed laglig möjlighet att bevilja, ändå inte beviljas.

text: Valet av rättsföljd när en bestämmelse är fakultativ är inte fritt utan myndighetens utrymme för bedömning begränsas av förvaltningsrättsliga principer och

text: förvaltningslagen (2017:900)

text: (se avsnitt 3 och 4). Det innebär bl.a. att myndighetens medarbetare i varje enskilt ärende som rör fakultativa bestämmelser ska bedöma och väga de omständigheter som talar för respektive emot att den enskilde beviljas ett tillstånd eller att ett sådant ska återkallas.

text: För att säkerställa en rättssäker prövning är det viktigt att inte sammanblanda olika moment i prövningen. För att en fakultativ bedömning ska behöva göras krävs att den sökande har gjort sannolikt att förutsättningarna för tillstånd är uppfyllda, alternativt att Migrationsverket har gjort sannolikt att förutsättningarna att återkalla tillstånd är uppfyllda. I det enskilda ärendet är det därför av vikt att bedöma om beviskraven är uppfyllda i förhållande till de rekvisit som finns i en specifik bestämmelse. Om bevisningen innebär att förutsättningarna inte är uppfyllda finns inget behov att utnyttja det fakultativa bedömningsutrymmet eftersom någon grund att bevilja eller återkalla tillstånd då inte finns. Med det sagt ska Migrationsverket handlägga ärenden så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts.

text: Om det i ett ärende redan inledningsvis framgår att tillstånd inte kommer att kunna beviljas saknas anledning att utreda om de materiella förutsättningarna för tillståndet är uppfyllda. Förutsättningarna för tillstånd i varje enskilt fall behöver alltså inte bedömas om omständigheter som talar mot att tillstånd beviljas under alla omständigheter väger tyngre än de som talar för. Det bör i sådana fall dock alltid tydligt framgå av beslutet att Migrationsverket inte bedömt om övriga villkor för tillstånd är uppfyllda.

text: Det är även viktigt att ha i åtanke att myndighetens bedömningsutrymme inte bara finns när en bestämmelse är fakultativ. I vissa bestämmelser har lagstiftaren i själva rekvisiten gett myndigheten ett bedömningsutrymme, t.ex. att en rättsföljd kan komma ifråga om det föreligger synnerligen ömmande omständigheter eller särskilda skäl.

text: 2.3 Var uppmärksam på parallella regelsystem

text: I vissa situationer kan en persons uppehållstillstånd i Sverige prövas enligt fakultativa regler samtidigt som personen har rätt att vistas i Sverige enligt andra regler som ger ett starkt skydd för vistelsen. Familjemedlemmar till EES-medborgare kan t.ex. vid sidan av frågan om uppehållstillstånd ha uppehållsrätt vilket bl.a. medför ett starkare skydd mot utvisning än för andra tredjelandsmedborgare. Regler kring uppehållsrätt och utvisning av EES-medborgare och deras familjemedlemmar finns i

text: utlänningslagen

text: Det finns individer som har rätt till vistelse enligt unionsrätten vars rättighet inte lika tydligt återspeglas i

text: utlänningslagen

text: . Det kan t.ex. röra sig om personer som har rätt att vistas i Sverige enligt artikel 20 i EU:s funktionsfördrag eller enligt associeringsavtalet mellan EEG och Turkiet . I de fall den starkare rätten till vistelse i Sverige realiseras genom att personen beviljas uppehållstillstånd kan det fakultativa utrymmet att bevilja eller återkalla uppehållstillstånd inte utnyttjas, om det inte samtidigt finns grund att vägra personen rätt att vistas i Sverige. Rätt att vistas i Sverige kan t.ex. enligt unionsrätten begränsas av om personen utgör hot mot allmän ordning eller säkerhet.

text: 3 Förvaltningsrättsliga principer – de yttre ramarna för det fakultativa bedömningsutrymmet

text: 3.1 Legalitetsprincipen

text: En myndighet får endast vidta åtgärder som har stöd i rättsordningen.

text: Legalitetsprincipen är en grundläggande princip i rättsstater. Den kommer till uttryck i

text: 1 kap. 1 § regeringsformen

text: där det anges att den offentliga makten utövas under lagarna. Den finns även i

text: 5 § första stycket förvaltningslagen

text: där det framgår att en myndighet endast får vidta åtgärder som har stöd i rättsordningen.

text: Legalitetsprincipen innebär att all maktutövning måste ha en förankring i rättssystemet. Med andra ord måste alla ingripanden mot en enskild ha stöd i någon av de källor som tillsammans bildar rättsordningen. Principen utgör ett skydd mot nyckfull och godtycklig maktutövning från statens sida. För att ett visst beslut ska vara förenligt med legalitetsprincipen krävs dock inte att det finns ett uttryckligt stöd för den specifika åtgärden i en viss lagbestämmelse, men åtgärden måste vara rimlig och kunna motiveras utifrån stöd i rättsordningen.

text: Exempel på stöd i rättsordningen är de allmänna bestämmelserna i

text: förvaltningslagen

text: , reglering i

text: utlänningslagen

text: och

text: utlänningsförordningen

text: . Det kan också vara fråga om bestämmelser i Migrationsverkets instruktion, myndighetsförordningen eller i någon annan förordning som regeringen har beslutat om. Även förarbetsuttalande och praxis är del av rättsordningen.

text: Att en tillståndsgrund i utlänningsrätten är fakultativ innebär att myndigheten har stöd i lag för att i varje enskilt fall bedöma t.ex. om tillstånd ska beviljas eller inte. Som nämnts ovan är detta inte fallet när det kommer till tvingande bestämmelser. Här har myndigheten en skyldighet att vidta en viss åtgärd om förutsättningarna är uppfyllda, det krävs då en i författning reglerad vägransgrund för att neka denna åtgärd. Legalitetsprincipen innebär även att myndigheten vid fakultativa bedömningar måste hålla sig inom de lagliga ramarna för myndighetsutövning (samtliga förvaltningsrättsliga principer) och syftena med den fakultativa bestämmelsen.

text: 3.2 Objektivitets- och likhetsprinciperna

text: I sin verksamhet ska myndigheten vara saklig och opartisk.

text: Även objektivitetsprincipen är en grundläggande princip i en rättsstat och den kompletterar legalitetsprincipen. Den uttrycks i

text: 1 kap. 9 § regeringsformen

text: och

text: 5 § andra stycket förvaltningslagen

text: . Objektivitetsprincipen innebär att när lagstiftningen ger utrymme för olika bedömningar och lämplighetsöverväganden måste myndighetens handlande vara sakligt och opartiskt.

text: Saklighet innebär att Migrationsverket inte får vägledas av andra intressen än dem som de är satta att tillgodose och beslut får inte ha sin grund i andra avväganden än de som enligt rättsordningen får beaktas vid prövningen av det specifika ärendet.

text: För att urskönja vilka intressen Migrationsverket kan beakta vid fakultativa bedömningar har det därför betydelse vilka ändamål lagen syftar till att uppnå. Det kan röra sig om ändamål kopplade till specifika bestämmelser, men även till lagstiftningens bredare syfte (se exempel i avsnitt 5). Förarbeten har betydelse för att förstå lagens ändamål och syfte, men även instruktionen till myndigheten är vägledande för vilka omständigheter Migrationsverket kan och bör beakta vid fakultativa bedömningar.

text: Av Migrationsverkets instruktion framgår bl.a. att myndigheten är förvaltningsmyndighet vad gäller frågor kopplade till utlänningars rätt till vistelse i landet (1 §). Myndigheten ska inom ramen för det ansvarsområdet även bl.a. bidra till att främja invandring av kvalificerad och högkvalificerad arbetskraft, forskare och doktorander (3 §) och motverka missbruk av regler, bistå rättsvårdande myndigheter i att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet och andra allvarliga brott, samt bidra till arbetet mot människohandel och delta i arbetet mot arbetslivskriminalitet (5 §).

text: Saklighet och objektivitet innebär även att handlandet ska vara fritt från personliga åsikter eller fördomar. En tjänsteman på myndigheten beslutar för myndighetens räkning och ska vägledas av myndighetens uppdrag och intern styrning. Tjänstemannens personliga åsikter och uppfattningar får inte påverka myndighetens beslut. Saklighet och objektivitet kräver även att samtliga omständigheter relevanta för bedömningen beaktas, alltså både omständigheter som talar för och emot ett visst ställningstagande. I varje enskilt ärende behöver beslutsfattaren därför, med ledning av riktlinjer kring utredningsdjup, överväga om det finns ytterligare omständigheter som kan ha betydelse för bedömningen.

text: Likhetsprincipen eller likabehandlingsprincipen är ett uttryck för allas likhet inför lagen. Likhetsprincipen innebär att lika fall ska behandlas lika. Om samma omständigheter ligger till grund för bedömningen i två ärenden ska utgången därför vara densamma i båda ärendena även om mer än en utgång medges inom ramen för myndighetens bedömningsutrymme. Särbehandling är endast tillåten om den vilar på sakliga och objektiva grunder. I Migrationsverkets prövning innebär det ett krav på konsekvens och enhetlighet i myndighetens beslutsfattande.

text: 3.3 Proportionalitetsprincipen

text: Myndigheten får ingripa i ett enskilt intresse endast om åtgärden kan antas leda till det avsedda resultatet. Åtgärden får aldrig vara mer långtgående än vad som behövs och får vidtas endast om det avsedda resultatet står i rimligt förhållande till de olägenheter som kan antas uppstå för den som åtgärden riktas mot.

text: Proportionalitetsprincipen är central inom unionsrätten och genomsyrar även den europeiska konventionen för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen). Principen har i svensk rätt kommit till uttryck i

text: 2 kap. 15 § regeringsformen

text: 5 § tredje stycket förvaltningslagen

text: och

text: 1 kap. 8 § utlänningslagen

text: Principen innebär att Migrationsverket alltid har två intressen som ska vägas mot varandra. I den ena vågskålen ligger de enskildas intressen av den sökta förmånen (tillståndet), i den andra vågskålen ligger samhällets intressen. Med andra ord är Migrationsverkets roll ytterst att pröva vad utlänningens vistelse i landet kan innebära ur ett samhällsperspektiv och ställa detta mot utlänningens rättigheter och de omständigheter som talar för att denne bör få vistas i landet.

text: I korthet medför proportionalitetsprincipen en bedömning utifrån tre kriterier.

text: 1. Lämplighetskriteriet: en myndighet får bara ingripa i ett enskilt intresse om åtgärden kan antas leda till avsett resultat, dvs. om åtgärden är lämplig för att uppnå ett visst ändamål. 2. Nödvändighetskriteriet: åtgärden ska vara nödvändig för att uppnå resultatet. 3. Rimlighetskriteriet: åtgärden ska medföra fördelar som står i rimligt förhållande till den olägenhet som kan antas uppstå för den enskilde.

text: Lämplighetskriteriet är relevant när det finns mer än en potentiell åtgärd, t.ex. att man kan välja mellan förvar och uppsikt.

text: I många utlänningsärenden finns dock bara en relevant rättsföljd och då är bedömningen enligt lämplighetskriteriet egentligen teoretisk. Så är ofta även fallet vad avser nödvändighetskriteriet. I enskilda ärenden kan det dock vara relevant att t.ex. beakta om det finns särskilda skäl att inte besluta om utvisning och då kan frågan om åtgärden är nödvändig inverka på bedömningen av om det finns särskilda skäl.

text: Tyngdpunkten i proportionalitetsbedömningar vid tillämpning av utlänningsrättens fakultativa bestämmelser ligger generellt vid prövning av rimlighetskriteriet. Kravet på rimlighet innebär att det inte får föreligga ett klart missförhållande mellan det allmänna intresset av ett visst beslut och den olägenhet det medför för den enskilde. Myndigheten har dock vissa marginaler, dvs. visst handlingsutrymme i bedömningen av rimlighet.

text: Avsikten med att kodifiera proportionalitetsprincipen i

text: förvaltningslagen

text: var att, för myndigheter, tydliggöra att enskildas intressen ska beaktas när myndigheten vidtar åtgärder. Det innebär inte att det finns en skyldighet att i detalj väga en från allmän synpunkt angelägen åtgärd mot varje tänkbart motstående enskilt intresse. Om det i det enskilda ärendet framkommit starka skäl mot att bevilja tillstånd behöver Migrationsverket således inte i detalj bedöma alla skälen som talar för att tillstånd beviljas.

text: 4 Motiveringsskyldigheten

text: Enligt

text: 32 § förvaltningslagen

text: ska ett beslut som kan antas påverka någons situation på ett inte obetydligt sätt innehålla en klargörande motivering, om det inte är uppenbart obehövligt. En sådan motivering ska innehålla uppgifter om vilka föreskrifter som har tillämpats och vilka omständigheter som har varit avgörande för myndighetens ställningstagande. Av

text: 13 kap. 10 § utlänningslagen

text: framgår att beslut enligt lagen ska vara skriftliga och, i de flesta fall, innehålla de skäl som ligger till grund för beslutet.

text: Migrationsverket har alltså generellt en skyldighet att motivera de beslut som fattas. Det är särskilt viktigt när det rör fakultativa bedömningar eftersom myndigheten då har större flexibilitet i bedömningen. Beslutsmotiveringen, utöver att den enskilde ska förstå sitt beslut, möjliggör kontroll av om förvaltningsrättsliga principer tillämpats på ett korrekt sätt. Myndigheten måste redogöra för vilka omständigheter som har vägts in i bedömningen, hur dessa har värderats samt hur skälen för respektive mot en viss utgång har viktats.

text: Skälen måste förklara varför myndigheten kommit fram till slutsatsen och fokus bör vara på de omständigheter myndigheten och den enskilde har skilda uppfattningar om. I det ligger även att beslutet bör inkludera bedömning av eventuella invändningar den enskilde gjort i ärendet.

text: Motiveringsskyldigheten finns av flera anledningar. Det innebär att personen som påverkas av beslutet kan förstå det och att överprövande- och tillsynsmyndigheter kan följa myndighetens resonemang. Det är även ett led i att upprätthålla allmänhetens tilltro till myndigheternas kompetens och objektivitet. Dessutom främjar skyldigheten att motivera besluten en omsorgsfull, saklig och enhetlig prövning.

text: 5 Omständigheter som ska eller bör beaktas i en fakultativ bedömning

text: 5.1 Generellt

text: Det finns inte någon uttömmande lista över omständigheter som kan beaktas när en bedömning görs enligt en fakultativ bestämmelse. Det kan t.ex. röra sig om fusk eller missbruk av reglerna eller att utlänningen egentligen har ett annat 19 20 21 syfte med vistelsen. Av såväl förarbeten som praxis framgår att ju starkare skälen är för tillstånd desto mer krävs för att tillstånd inte ska beviljas. Familjeanknytning anses t.ex. vara en starkare grund för tillstånd än arbete. Det är vidare en grundläggande förvaltningsrättslig princip att det krävs mer för att återkalla ett tillstånd än för att neka ett tillstånd. Vid återkallelse krävs alltså tyngre skäl för att personen inte ska ha tillstånd i Sverige än i samband med prövning av tillstånd.

text: När en avvägning görs av skäl för och emot tillstånd finns det generellt flera personspecifika omständigheter att beakta om den sökande vistas i Sverige med uppehållstillstånd, såsom familjerelationer, etablering i Sverige och kända vandelsanmärkningar. Så är även fallet då den enskilde i och för sig vistas utanför Sverige men tidigare har vistats i Sverige och då fått anknytning hit. Även om det inte finns ett direkt samband mellan vistelsetid i Sverige och den enskildes anknytning till samhället finns det typiskt sett fler omständigheter som talar för tillstånd för vistelse i Sverige vid längre vistelsetid.

text: Det krävs därför generellt mer för att neka tillstånd vid en förlängningsansökan på samma grund än vid en förstagångsansökan. På samma sätt krävs, vid återkallelse av tillstånd, tyngre skäl för att återkalla tillståndet om den enskilde har familjerelationer i Sverige eller annan anknytning hit.

text: Vilka omständigheter myndigheten kan beakta vid fakultativa bedömningar är begränsat av de förvaltningsrättsliga principerna som beskrivits. Vilka omständigheter som bör beaktas i ett enskilt ärende är upp till beslutsfattarens omdöme inom ramen för sin tjänstemannautövning. Enhetlig rättstillämpning, dvs. respekt för likhetsprincipen, uppnås genom att förarbetsuttalanden, domstolsprejudikat samt intern vägledning och interna rutiner följs.

text: 5.2 Omständigheter som särskilt ska beaktas

text: Även om Migrationsverket kan beakta många olika omständigheter i den fakultativa bedömningen har lagstiftaren i författning angett vissa omständigheter som alltid särskilt ska beaktas. Detta kan ske generellt genom att vissa principer alltid ska beaktas i tillämpningen av utlänningsrätten eller att det pekas ut vilka omständigheter som ska beaktas i tillståndsgivningen.

text: En gemensam bestämmelse för all prövning enligt

text: utlänningslagen

text: är

text: 1 kap. 10 § utlänningslagen

text: . Av bestämmelsen framgår att i fall som rör ett barn, ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Det innebär att barnets intressen alltid ska beaktas i prövningar där barn påverkas, även i de fall beslutet avser en vuxen men utgången påverkar ett barn. Vidare vägledning kring bedömning av barnets bästa finns i Migrationsverkets rättsliga ställningstagande RS/009/2020 angående prövning av barns bästa.

text: Lagstiftaren har i

text: 5 kap. 17 § första stycket utlänningslagen

text: angett att Migrationsverket, vid prövning av om tillstånd ska beviljas enligt fakultativa bestämmelser i

text: 5 kap.

text: utlänningslagen

text: , särskilt ska beakta om den enskilde utgör ett hot mot allmän ordning eller säkerhet, har dömts för brott eller i övrigt brustit i sin vandel. Av bestämmelsen framgår även att vid tillämpning av fakultativa bestämmelser för tillstånd pga. anknytning, ska särskilt beaktas om utlänningen, eller hans eller hennes barn, kan antas komma att bli utsatt för våld eller annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid om ansökan beviljas.

text: Regleringen i

text: utgör en central del av den fakultativa bedömningen. Övervägandena har specifikt kommit till uttryck i lagtext för att den sökandes vandel, inklusive hot mot allmän ordning och säkerhet, inte får ignoreras i beslutsfattandet och för att ge dessa omständigheter särskild vikt vid prövningen.

text: Även om Migrationsverket i den fakultativa prövningen har ett stort bedömningsutrymme har lagstiftaren i

text: 5 kap. 17 § utlänningslagen

text: angett att dessa omständigheter ska beaktas och därmed satt vissa tydliga ramar för bedömningen. Vandelsprövningen har alltså stor betydelse vid fakultativa bedömningar.

text: Vad som inkluderas i prövningen med stöd av

text: 5 kap. 17 § utlänningslagen

text: har förändrats över tid. Att utlänningens brottslighet särskilt ska beaktas har länge återspeglats i bestämmelsen. I augusti 2022 ändrades vilka brott som kan beaktas. I samband med att bestämmelsens lydelse ändrades i juli 2026 ändrades inte vilka brott som kan beaktas, däremot expanderades prövningen till att även inkludera hot mot allmän ordning eller säkerhet och andra vandelsbrister än brottslighet.

text: Hot mot allmän ordning eller säkerhet kunde redan före ändringen beaktas i den fakultativa bedömningen. Det är begrepp med ursprung i unionsrätten och vägledning kring begreppen får därför främst hämtas ur EU-domstolens och Migrationsöverdomstolens avgöranden.

text: Att bestämmelsen expanderades till andra vandelsbrister än brott innebär nya inslag i prövningen. Av förarbetena till den reviderade bestämmelsen framgår att det, för att kunna anses brista i vandel, måste vara fråga om handlingssätt som samhället på ett övergripande plan tydligt motverkar. Det bör därutöver krävas att det inte är fråga om misskötsamhet av bagatellartad karaktär. Endast ageranden och förhållanden som har uppenbart negativa konsekvenser för andra enskilda eller för det allmänna bör kunna anses utgöra bristande vandel.

text: För att regleringen ska vara flexibel och hållbar över tid har lagstiftaren valt att inte ha en uttömmande uppräkning av omständigheter som kan beaktas vid vandelsprövningen. I förarbetena anges dock hur flertalet omständigheter ska betraktas vid vandelsprövningen. Av förarbetena framgår även att bedömning ska göras i det enskilda fallet där även anledningen till misskötsamheten, t.ex. psykisk sjukdom och missbruk, kan beaktas.

text: Lagstiftaren har i

text: 7 kap. 4 § utlänningslagen

text: angett vissa omständigheter som ska beaktas vid återkallelse av uppehållstillstånd på vissa grunder.

text: Det anges att Migrationsverket särskilt ska beakta personens etablering i svenska samhället, vissa aspekter kopplade till barn, personens familjeförhållanden och i vissa fall även om förhållande upphört pga. våld eller annan allvarlig kränkning av frihet eller frid.

text: 5.3 Ledning från liknande prövningar

text: 5.3.1 Betydelsen av

text: 5 kap. 17 § utlänningslagen

text: för övriga fakultativa bedömningar

text: 5 kap. 17 § utlänningslagen

text: avser uttryckligen bestämmelser i

text: 5 kap.

text: utlänningslagen

text: , men prövningen som ska göras är en naturlig del av samtliga bedömningar av om uppehållstillstånd ska beviljas som görs enligt fakultativa bestämmelser. Detta eftersom

text: 5 kap. 17 § utlänningslagen

text: ger uttryck för underliggande syften och intentioner med utlänningslagstiftningen. De underliggande skälen för vandelsbedömningen, inklusive en bedömning av hot mot allmän ordning eller säkerhet, gör sig således gällande även i förhållande till fakultativa grunder för tillstånd utanför

text: 5 kap.

text: utlänningslagen

text: . Vandel ska därför beaktas även när Migrationsverket överväger att bevilja uppehållstillstånd enligt fakultativa bestämmelser i

text: utlänningsförordningen

text: . Även när det kommer till de fakultativa bedömningarna av om ett tillstånd ska vägras eller återkallas kan omständigheter som hänför sig till vandel vägas in i proportionalitetsbedömningen.

text: 5.3.2 Tillämpning av vägransgrunder i förhållande till närliggande grunder för tillstånd

text: För att konkretisera intressen som är förenliga med rättsordningen kan ledning även hämtas genom att jämföra med grunder att vägra uppehållstillstånd enligt tvingande bestämmelser i snarlika prövningar. Om en viss omständighet innebär att uppehållstillstånd får, eller ska, vägras vid en bedömning enligt tvingande anknytningsbestämmelser är en logisk följd att uppehållstillstånd inte heller ska beviljas vid tillämpning av fakultativa bestämmelser för familjemedlemmar enligt

text: 4 kap.

text: utlänningsförordningen

text: . Detta eftersom tvingande bestämmelser ger myndigheten ett mer begränsat bedömningsutrymme än fakultativa bestämmelser och det vore orimligt om omständigheter som medför att ansökan om tillstånd ska avslås när en bestämmelse är tvingande inte skulle medföra att ansökan avslås om bestämmelsen är fakultativ. Samma synsätt gäller även för andra begränsningar av rätten till uppehållstillstånd enligt tvingande bestämmelse.

text: På samma sätt kan vägransbestämmelser som framgår av 5 b kap. samt 6 a–c kap.

text: utlänningslagen

text: , dvs. tillståndsgrunder för studerande, arbetskraftsinvandring m.fl. som baseras på EU-direktiv, indikera vilka omständigheter som kan vara relevanta vid prövning av motsvarande tillstånd enligt helt nationella bestämmelser. Lagstiftaren har indikerat just en sådan ordning genom att införa en möjlighet att vägra arbetstillstånd enligt

text: 6 kap. 2 c § utlänningslagen

text: utifrån samma omständigheter i förhållande till direktivstyrda tillståndsgrunder. Av förarbetena framgår dock att bestämmelsens syfte inte är att begränsa ramen för den fakultativa bedömningen (se avsnitt 5.5).

text: 5.3.3 Intressen som talar för tillstånd

text: På samma sätt som vägledning kring omständigheter som talar mot att tillstånd beviljas kan hämtas ur andra bestämmelser kan vägledning kring vilka omständigheter som talar för att tillstånd beviljas hämtas ur andra bestämmelser.

text: I

text: 7 kap. 4 § utlänningslagen

text: har lagstiftaren angett omständigheter och intressen som särskilt ska beaktas när Migrationsverket prövar om ett uppehållstillstånd ska återkallas. Det indikerar att dessa intressen, enligt lagstiftaren, har särskild betydelse för frågan om en person ska ha uppehållstillstånd i Sverige, vilket i sin tur indikerar att de även bör beaktas vid Migrationsverkets fakultativa bedömningar vid tillståndsgivning.

text: Vid bedömning av den enskildes anknytning till Sverige ska därför särskilt beaktas utlänningens etablering i det svenska samhället , hans eller hennes barns kontakt med sin förälder, övriga familjeförhållanden och om relation upphört pga. våld eller annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid (senare delen speglar

text: 5 kap. 17 § första stycket andra meningen utlänningslagen

text: På liknande sätt framgår omständigheter som ska beaktas när tillstånd på grund av anknytning vägras av

text: 5 kap. 17 a § tredje stycket utlänningslagen

text: . I bestämmelsen anges att hänsyn ska tas till utlänningens övriga levnadsomständigheter och familjeförhållanden. Av förarbeten framgår att denna bestämmelse kan jämföras med

text: 7 kap. 4 § utlänningslagen

text: Ledning för omständigheter kan även hämtas i artikel 17 familjeåterföreningsdirektivet. Där anges att medlemsstater ska ta vederbörlig hänsyn till arten och stabiliteten av den berörda personens familjeband och varaktigheten av vistelsen i medlemsstaten samt förekomsten av familjemässig, kulturell eller social anknytning till ursprungslandet.

text: 5.4 Internationella åtaganden

text: Europakonventionen har inkorporerats i svensk rätt och kan därmed tillämpas direkt vid svenska domstolar och myndigheter. Av

text: 2 kap. 23 § regeringsformen

text: framgår även att lagar och föreskrifter inte får meddelas i strid med Europakonventionen. Europakonventionen är alltså en central del av den svenska rättsordningen och måste som sådan även beaktas vid prövning enligt

text: utlänningslagen

text: och

text: utlänningsförordningen

text: . Prövningen som främst aktualiseras är rätten till privat- och familjeliv i

text: artikel 8 Europakonventionen

text: . Artikel 8 kan i sig inte utgöra grund för uppehållstillstånd. Det ska dock göras en bedömning av om ett beslut enligt

text: utlänningslagen

text: eller

text: utlänningsförordningen

text: är förenligt med rätten till privat- eller familjeliv enligt artikeln. Det framgår av artikel 8.2 att en offentlig myndighet får inskränka denna rättighet om det finns stöd i lag och om det i ett demokratiskt samhälle är nödvändigt med hänsyn till den nationella säkerheten, den allmänna säkerheten eller landets ekonomiska välstånd, till förebyggande av oordning eller brott, till skydd för hälsa eller moral eller till skydd för andra personers fri- och rättigheter. Det inkluderar en bedömning av om en inskränkning av rätten till privat- eller familjeliv är proportionerlig i förhållande till samhällets intresse som t.ex. kan göra sig gällande om personen utgör, eller förstärker, ett hot mot allmän ordning eller säkerhet.

text: Som framgår ovan ska även barns intressen särskilt beaktas i samtliga bedömningar. Vid dessa bedömningar kan barnkonventionen vara vägledande.

text: 5.5 Andra intressen

text: Av förarbeten kan utläsas vilka underliggande intressen som övervägts i samband med att lagstiftningen antogs. Att lagstiftningens syfte och systematik kan beaktas vid bedömning av om tillstånd ska beviljas enligt fakultativa bestämmelser har bekräftats i praxis.

text: Det finns intressen gemensamma för all ärendeprövning hos Migrationsverket, såsom att upprätthålla en reglerad invandring. Det finns även intressen med specifik bäring för vissa ärendetyper, exempelvis är ett grundläggande syfte med regleringen om arbetskraftsinvandring att arbetsgivares tillgång till arbetskraft ska främjas. Samtidigt ska legitimiteten i systemet med arbetskraftsinvandring upprätthållas, arbetskraftsinvandrare ska skyddas från utnyttjande och missbruk ska beivras för att ha sund konkurrens mellan näringsidkare på den svenska arbetsmarknaden. Dessa intressen kan och bör i många fall beaktas i samband med ärendeprövningen.

text: Av praxis framgår att den sökandes personliga förhållanden och tidigare agerande kan beaktas i bedömningen. Det innebär bl.a. att oriktiga uppgifter lämnade i tidigare utlänningsärende kan beaktas vid prövningen enligt fakultativa bestämmelser. Det innebär även att illegal vistelse eller att den enskilde inte har samarbetat för verkställighet av tidigare utvisningsbeslut kan beaktas. Sådana omständigheter visar på att individen har bristande respekt för lagar, regler och myndighetsbeslut samt väcker tvivel kring om eventuella framtida beslut kommer respekteras. Den bakomliggande relevansen för att beakta dessa omständigheter är upprätthållande av allmän ordning, vilket är en grundpelare i hela rättsordningen, samt utlänningsrättens grundläggande syfte att upprätthålla reglerad invandring.

text: Även andra personers agerande kan beaktas vid fakultativa bedömningar. Exempelvis kan uppehållstillstånd, enligt tvingande regler om anknytningsinvandring, vägras om anknytningspersonen lämnat oriktiga uppgifter med betydelse för uppehållstillståndet. Motsvarande bedömning kan göras vid tillämpning av fakultativa regler (se avsnitt 5.3.2). Eftersom bedömningsutrymmet är mer omfattande vid fakultativa bedömningar kan även anknytningspersonens övriga uttalanden och agerande ha betydelse vid tillståndsgivning. Det kan således vara intressant att se om anknytningspersonen agerat på sätt som inte är förenligt med statens intresse att upprätthålla reglerad invandring eller om det finns indikationer på att regelverket missbrukas.

text: Även arbetsgivares agerande kan ha betydelse för den fakultativa bedömningen. Lagstiftaren har genom att införa en bestämmelse som innebär att arbetstillstånd inte ska beviljas hos en arbetsgivare som agerat på vissa sätt indikerat att Migrationsverket ska vara uppmärksam på vissa typer av agerande från arbetsgivarens sida.

text: Av förarbetena framgår att införandet av denna bestämmelse inte begränsar Migrationsverkets fakultativa bedömningsutrymme. Migrationsverket kan alltså alltjämt beakta agerande hänförligt till andra företrädare för företaget än ställföreträdare under förutsättning att företrädaren har ett avgörande inflytande i företaget. Det finns inte heller hinder mot att, om den kommer till Migrationsverkets kännedom, beakta annan brottslighet eller misskötsamhet än den som uttryckligen anges i

text: 6 kap. 2 c § utlänningslagen

text: under förutsättning att brottsligheten har relevans för den aktuella prövningen. Relevans kan finnas om det är sannolikt att agerandet medför en fördel för verksamheten i förhållande till andra verksamheter (illojal konkurrens) eller om arbetsgivarens brottslighet har sådan omfattning eller karaktär att det underminerar samhällets grundläggande struktur och allmänna ordning, t.ex. om arbetsgivaren är delaktig i organiserad brottslighet.


doctype: stallningstagande

text: Datum för Version Avsnitt som reviderats Beslutsbeteckning revidering

text: 2021-07-20 2.0 Sammanfattningen, 3.3, 4.2, 4.3 RA/173/2021 2024-01-15 3.0 Sammanfattning, 1, 2 - 4 (borttag), 2 (nytt) RA/004/2024 2026-05-04 4.0 Sammanfattning, 2.1 (nytt) RA/033/2026

text: -24 -04 20 20 5 rD ty S

text: I N S T R U K T I O N

text: Med trossamfund avses en gemenskap för religiös verksamhet, i vilken det ingår att anordna gudstjänst. Svenska kyrkan, och trossamfund som har registrerats enligt lagen (

text: ) om trossamfund anses som registrerade trossamfund. Det är Kammarkollegiet som prövar ansökningar om registrering av trossamfund. Registrering av trossamfund - Kammarkollegiet.

text: Se Rättsligt ställningstagande om uppehållstillstånd för besök, RS/012024. 3

text: Prop. 1994/95:179 s. 66

text: . 4 Se RS/01/2024 och Handbok i migrationsärenden/Uppehållstillstånd för besök.

text: Någon praxis avseende volontärer finns heller inte från Utlänningsnämnden. Se EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

text: (EU) 2016/801

text: av den 11 maj 2016 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pairarbete (omarbetning) och

text: prop. 2019/20:9

text: . 7 Se Rättsligt ställningstagande angående uppehållstillstånd för besök, RS/001/2024.

text: RS/001/2024. 9 Här ingår även religiösa ideella föreningar. 10 Ibid.

text: RS/001/2024. 12 Ibid. 13 RS/001/2024.

text: 2 kap. 5 § utlänningslagen

text: . 16

text: 5 § lag (1998:1593)

text: om trossamfund. 17 Exempel på ideella föreningar med religiös inriktning som är medlemmar i ett registrerat trossamfund se Sveriges kristnas råd Medlemskyrkor - Sveriges kristna råd och Sveriges buddhistiska gemenskap SBG medlemmar – Sveriges buddhistiska gemenskap (sverigesbuddhister.se) 18

text: Prop. 2009/10:55

text: Se Kunskapsstöd om villkoren för arbetstillstånd.

text: 2.3.2.1 Permanent uppehållstillstånd för munkar och nunnor

text: Villkoren för arbetstillstånd se Kunskapsstöd. 21 Rättsligt ställningstagande om hantering av ansökningar om fortsatt uppehållstillstånd m.m., RS/082/2021. Enligt huvudregeln i

text: 5 kap. 18 § första stycket utlänningslagen

text: ska en ansökan om uppehållstillstånd ha ansökts om och beviljats före inresan. Undantagen från huvudregeln framgår av bestämmelsens andra stycke. Exempelvis kan undantag från huvudregeln göras vid statusbyte om synnerliga skäl föreligger. 22 Se rättsligt ställningstagande om särskilda krav för att beviljas permanent uppehållstillstånd, RS/084/2021. 23 Personer som uppbär pension, egna företagare och fria yrkesutövare.

text: 5 kap. 5 § tredje stycket utlänningslagen

text: omfattar inte längre egna företagare och näringsidkare. För dessa kategorier finns särskilda bestämmelser i

text: utlänningslagen

nyckelord: Praxis Lagstiftning Uppehållstillstånd Utlänningslag Arbetstillstånd

publisher: Migrationsverket

status: gällande

title: Angående personer som vistas i Sverige och utför religiös och annan ideell verksamhet

org: migr

text: angående personer som vistas i Sverige och utför religiös eller annan ideell verksamhet

type: rubrik

text: Fakta om rättsliga ställningstagande

text: Rättsliga ställningstaganden utgör Migrationsverkets uttalanden om hur en författning bör tolkas och är styrande för myndighetens medarbetare. De beslutas av chefen för rättsavdelningen

type: stycke

text: Rättsliga ställningstaganden förs in i en särskild dokumentserie, RS-serie. Dokumentserien är gemensam för hela myndigheten. Beslut om fastställande, ändringar och upphävande av ett rättsligt ställningstagande förs in i beslutsdokumentserien för chefen för rättsavdelningen.

text: Sammanfattning

text: Präster, imamer och diakoner är exempel på sysselsättningar där kravet på arbetstillstånd aktualiseras. Med hänsyn till att dessa anställningar skiljer sig betydligt från den typ av anställningar på den reguljära arbetsmarknaden som regleras i

text: 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen (2005:716)

text: och ofta är ett uttryck för internationellt samarbete mellan samfunden och organisationerna registrerade i Sverige prövas frågan om arbetstillstånd med stöd av

text: 6 kap. 2 § tredje stycket utlänningslagen

text: . Frågan om uppehållstillstånd prövas enligt

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: Andra tredjelandsmedborgare som tillfälligt vill utöva religiös verksamhet i Sverige som missionärer, munkar, nunnor och volontärer kan också beviljas uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: . Normalt omfattas inte munkar, nunnor, missionärer och volontärer av kravet på arbetstillstånd, eftersom dessa personer drivs av religiös eller ideell övertygelse där ersättningen är av underordnad betydelse.

text: Under vissa förutsättningar kan missionärer med uppdrag beviljas uppehållstillstånd enligt

text: . Det måste t.ex. finnas ett uppdrag från en registrerad församling eller ett trossamfund i Sverige och försörjningen ska vara tryggad under vistelsen på annat sätt än genom anställning. Även munkar och nunnor kan, under vissa förutsättningar, beviljas uppehållstillstånd med stöd av

text: om vistelsen i Sverige kommer att vara längre tid än ett år.

text: 1. Bakgrund och syfte

text: Det förekommer att tredjelandsmedborgare söker sig till Sverige för att tillfälligt utöva religiös verksamhet för välgörande ändamål med koppling till ideella föreningar med religiös inriktning, församlingar eller trossamfund .

text: Dessa organisationers struktur och sätt att verka skiljer sig från andra arbets- och uppdragsgivare. De personer som förekommer drivs av religiös eller ideell övertygelse snarare än ekonomiska skäl. Om någon ersättning utgår är den därför som regel låg.

text: Syftet med detta rättsliga ställningstagande är bl.a. att ge vägledning avseende tillståndstider, under vilka förutsättningar uppehållstillstånd kan beviljas för

text: personer som vill utöva religiös verksamhet i Sverige, men också om de uppdrag som dessa personer ska utföra kräver arbetstillstånd.

text: 2. Rättslig bedömning

text: Utlänningslagstiftningen innehåller inga uttryckliga regler om uppehållstillstånd för religiös verksamhet. Det innebär att rätten till vistelse vid utövande av religiös verksamhet får bedömas utifrån omständigheterna i ärendet.

text: De bestämmelser som kan bli aktuella är uppehållstillstånd för arbete (6 kap.), övriga studier (5 kap. 10 §), besök (5 kap. 10 §) eller den som har sin försörjning tryggad på annat sätt (5 kap. 5 § tredje stycket).

text: 2.1 Arbetstillstånd på grund av religiös verksamhet

text: Den som har för avsikt att arbeta i Sverige inom ramen för en anställning här eller utomlands ska ha arbetstillstånd. Det framgår av

text: 2 kap. 7 § utlänningslagen

text: Präster, imamer och diakoner är exempel på de sysselsättningar inom trossamfund där kravet på arbetstillstånd aktualiseras. Det eftersom arbetet oftast utförs inom ramen för en anställning eller under anställningsliknande förhållanden. Att det rör sig om en anställning ska bedömas med utgångspunkt i de arbetsuppgifter som personen utför. Om det rör sig om ett anställningsliknande förhållande är arbetstillstånd en presumtion.

text: Många utövare av religiös verksamhet har uppdrag som skiljer sig betydligt från den typ av anställningar på den reguljära arbetsmarknaden som regleras i

text: 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen

text: . Anställningar inom trossamfunden eller liknande religiösa organisationer är ofta ett uttryck för internationellt samarbete mellan samfunden och organisationerna registrerade i Sverige.

text: Med hänsyn till anställningarnas särskilda karaktär bör frågan om arbetstillstånd prövas med stöd av

text: . Den sökande ska i samband med ansökan kunna vissa att det finns ett anställningsavtal eller annat dokument som reglerar arbetsvillkoren under vistelsen i Sverige. Även underlag som visar att det rör sig om ett internationellt samarbete bör lämnas in.

text: Eftersom anställningarnas karaktär kan skilja sig åt ska bedömningen göras i varje enskilt ärende med beaktande av samtliga omständigheter. I de fall det rör sig om en anställning på den reguljära arbetsmarknaden ska frågan om arbetstillstånd istället prövas med stöd av

text: 2.2 Uppehållstillstånd för besök p.g.a religiös verksamhet enligt

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: Svenska kyrkan, registrerade trossamfund och ideella föreningar med religiös inriktning tar emot utländska besökare som under en tid avser att delta i deras verksamhet eller att här utöva mission. En bedömning av om arbetstillstånd krävs får göras utifrån omständigheterna i det enskilda ärendet.

text: För att en person som vill utöva religiös verksamhet i Sverige ska kunna beviljas uppehållstillstånd för besök måste vissa grundläggande förutsättningarna vara uppfyllda.

text: Det innebär att kravet på styrkt identitet och giltig resehandling ska vara uppfyllda. Syftet med besöket ska framgå av inbjudan från kyrkan eller trossamfundet. Med trossamfund avses en gemenskap för religiös verksamhet, i vilken det ingår att anordna gudstjänst. De uppgifter som den sökande ska utföra under sin vistelse i Sverige ska ha en tydlig koppling till kyrkans, församlingens eller trossamfundets verksamhet, och att kyrkan eller trossamfundet har bekräftat syftet med och tiden för sökandens vistelse i Sverige.

text: Även för denna kategori besökare ska försörjningen under vistelsen vara tryggad. I denna bedömning ingår även att de har en giltig medicinsk reseförsäkring som gäller i Sverige under hela vistelsetiden. Med hänsyn till verksamhetens art får dock försörjningskravet anpassas efter omständigheterna i ärendet och kan i regel sättas något lägre än för andra besökare som beviljas uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: Försörjningen kan dock inte sättas så lågt att personen förväntas vara beroende av allmosor eller gåvor från allmänheten för sitt uppehälle. Personen måste som minst erbjudas kost och logi, samt i vissa fall fickpengar.

text: Det är viktigt att det framgår att den sökande är fast bosatt i hemlandet eller i det land där hon eller han är lagligen bosatt och kan återvända till. Den totala vistelsen i Sverige bör därför inte vara av sådan omfattning att den inte längre framstår som tillfällig. Längden av det ansökta tillståndet kan dock komma att påverka bedömningen av om det är fråga om ett rent besök eller om det istället ska ses som ett försök till bosättning eller ett kringgående av reglerna för arbetstillstånd. Vad som bör beaktas vid bedömningen om vistelsen ska anses tillfällig är densamma som vid prövningen av övriga besökstillstånd enligt

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: Även i dessa ärenden gäller huvudregeln om att uppehållstillstånd ska vara beviljat före inresan. Om de grundläggande förutsättningarna är uppfyllda kan uppehållstillstånd beviljas enligt

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: och förlängas enligt

text: 5 kap. 19 § samma lag

text: , om vägande skäl föreligger.

text: 2.2.1 Volontärer

text: De närmare förutsättningarna för uppehållstillstånd för andra volontärer än de som omfattas av 5 b kapitlet i

text: utlänningslagen

text: är inte reglerade vare sig i lag eller i förarbetena. Någon praxis från Migrationsöverdomstolen finns heller inte . Uppehållstillstånd för denna kategori ges dock med stöd av

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: Någon beskrivning av vad som avses med volontärer finns inte i förarbetena till

text: utlänningslagen

text: . Däremot går det att få viss vägledning av studerande och forskardirektivet. Där anges att begreppet volontär är förknippat med allmännyttigt, ideellt arbete under en begränsad tid och inom ramen för ett program eller löpande utbyte mellan länder eller organisationer. Volontärsarbete som omfattas av

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: kan även ske som ett led i ett gemensamt kulturellt eller miljöintresse.

text: Det är i ofta yngre personer i åldern mellan 18 och 30 år som kommer ifråga och förutom att uträtta ett ideellt, allmännyttigt arbete så finns det ett inslag av att lära känna landet och dess kultur.

text: Vanligtvis utförs volontärsarbete t.ex. på kursgårdar, kollektivbruksgårdar, inom församlingar, eller andra liknande inrättningar för ideell verksamhet. Volontärsarbete har ofta som syfte att stödja lokalsamhället. Det kan till exempel handla om att ordna aktiviteter för unga, stötta i integrationsverksamhet eller bidra med insatser för miljö och hållbarhet. Volontärsarbete kan i princip inte förekomma inom kommersiella verksamheter.

text: Även för volontärer ska försörjningen vara tryggad under hela vistelsen. I denna bedömning ingår även att de har en giltig medicinsk reseförsäkring som ska gälla i Sverige under hela vistelsetiden. Med hänsyn till verksamhetens art får dock försörjningskravet anpassas efter omständigheterna i ärendet och kan i regel sättas något lägre än för andra besökare som beviljas uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: . Försörjningen kan dock inte sättas så lågt att personen förväntas vara beroende av allmosor eller gåvor från allmänheten för sitt uppehälle.

text: Ersättning för volontärsarbetet utgår ofta i form av kost och logi, men även fickpengar kan erhållas. Att en ersättning utgår innebär inte i sig att personen omfattas av kravet på arbetstillstånd. Det som måste beaktas är syftet med vistelsen, dvs. att verka ideellt som volontär och där ersättningen är av underordnad betydelse. Det är alltså inte detsamma som ett arbete som sker inom ramen för en anställning i Sverige eller utomlands (

text: 2 kap. 7 § utlänningslagen

text: En volontär som har för avsikt att utföra ett arbete som inte bara är ett inslag utan av en mer stadigvararande karaktär, exempelvis ett heltidsarbete eller ett återkommande omfattande arbete i ett café eller i en butik, kan behöva ett arbetstillstånd. Om det däremot rör sig om sporadiska volontära insatser av denna typ behövs inget arbetstillstånd. En bedömning utifrån omständigheterna i det enskilda ärendet får alltså göras om ett uppdrag eller ett arbete under anställningsliknande förhållande kräver arbetstillstånd. Det finns annars en risk att reglerna om arbetstillstånd kringgås.

text: Förutom att försörjningen ska vara tryggad under hela vistelsen ska det även finnas en försäkring.

text: Det är därför viktigt med en individuell bedömning i det enskilda ärendet, även om utgångspunkten är att det ska handla om en verksamhet som till sin natur bör vara tillfällig. Det ska därmed finnas en tydlig avsikt att återvända till hemlandet efter den avslutade vistelsen.

text: Volontärer kan beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för besök med stöd av

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: . Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd kan beviljas för den kortare tid som volontärarbetet ska pågå eller för en sammanlagd vistelsetid understigande ett år.

text: 2.2.2 Missionärer

text: Missionärer förknippas med religiösa organisationer, trossamfund och kyrkor. Gemensamt är att man vill sprida kunskap om sitt budskap eller sin tro genom undervisning och andlig påverkan. Det kan ske genom sammankomster, kurser eller annan uppsökande verksamhet, som inte sällan innehåller aktiviteter av social natur.

text: Missionärer avser oftast att vistas tillfälligt i Sverige för att sedan återvända till sitt hemland eller bege sig till ett annat land för att fortsätta sin verksamhet där. Deras vistelse har därför karaktären av besök även om det i vissa fall kan röra sig om något längre vistelser än vad som normalt gäller för besök.

text: Utgångspunkten är att det handlar om verksamhet som till sin natur är tillfällig. Det ska därför finnas en tydlig avsikt att återvända till hemlandet eller det land där man är lagligen bosatt efter att man avslutat sitt uppdrag i Sverige, vilket är ett allmänt krav som gäller för samtliga besöksärenden.

text: För att uppehållstillstånd ska beviljas krävs att det finns en tydlig plan, ett uppdrag, från församlingen eller trossamfundet i Sverige eller hemlandet. Den religiösa organisationen, församlingen eller trossamfundet måste ha bekräftat och förordat verksamheten i Sverige, men också hur länge den avser pågå.

text: De missionärer som har ett sådant uppdrag kommer i fortsättningen benämnas missionärer med uppdrag.

text: Som ovan angetts ska försörjningen under vistelsen vara tryggad, men med hänsyn till de uppgifter som missionärer med uppdrag utför kan försörjningskravet anpassas efter omständigheterna i det enskilda ärendet och kan i regel sättas något längre än för andra besökare. Det under förutsättning att församlingen eller trossamfundet i Sverige eller i hemlandet garanterar kost och logi under hela vistelsen. För att försörjningskravet ska anses uppfyllt måste det finnas en giltig försäkring för hela vistelsetiden.

text: I normalfallet behöver inte missionärer med uppdrag arbetstillstånd. Arbetet görs i regel utan att personen är anställd eller erhåller någon lön. Utgår ersättning innebär det inte i sig att personen omfattas av kravet på arbetstillstånd. Att de erhåller fri kost och logi och fickpengar medför inte någon annan bedömning. Det som måste beaktas är alltså syftet med vistelsen, dvs. att missionera. Det är normalt sett inte detsamma som ett arbete som sker inom ramen för en anställning i Sverige eller utomlands (

text: 2 kap. 7 § utlänningslagen

text: Om missionären utför ett arbete som normalt inte ingår i missionsverksamheten kan han eller hon behöva ett arbetstillstånd. Om ett sådant uppdrag eller arbete kräver arbetstillstånd får bedömas utifrån omständigheterna i det enskilda ärendet. Det finns annars en risk att reglerna om arbetstillstånd kringgås.

text: Tillstånd kan i så fall beviljas för hela den planerade vistelsen i Sverige enligt

text: 5 kap. 10 § utlänningslagen

text: , om den sammanlagda vistelsetiden understiger ett år.

text: Missionärer med uppdrag kan förlänga sin vistelse i Sverige enligt

text: 5 kap. 19 § utlänningslagen

text: , om vägande skäl finns. En bekräftelse måste i fall finnas från den religiösa organisationen, församlingen eller trossamfundet och de måste också ha förordat förlängningen av vistelsetiden, men också angett varför längre vistelse i Sverige är nödvändig. Dessutom måste försörjningen vara tryggad under hela vistelsen och det ska även finnas en försäkring.

text: Se nedan under rubriken 2.2.1 under vilka förutsättningar missionärer med uppdrag från Svenska kyrkan, ett registrerat trossamfund eller ideell förening med religiös inriktning kan beviljas uppehållstillstånd med stöd av

text: För personer som missionerar utan uppdrag från en församling eller trossamfund i Sverige eller i hemlandet bör den viseringfria tiden eller under den tid som visering gäller utgöra tillräcklig tid för att missionera. I undantagsfall kan ett uppehållstillstånd för besök beviljas. Försörjningen ska vara tryggad under hela vistelsen på samma sätt som generellt gäller för övriga besöksärenden. En gällande försäkring ska finnas som är giltig i Sverige under hela vistelsetiden.

text: Uppehållstillstånd för besök kan i så fall beviljas för en kortare tid enligt 5 kap. 10 och

text: 19 § utlänningslagen

text: , dock inte mer än en månad om övriga villkor är uppfyllda.

text: 2.2.3 Munkar och nunnor

text: Munkar och nunnor karakteriseras av att de tillhör ett religiöst trossamfund och att de har valt att leva ett s.k. traditionellt klosterliv.

text: Syftet med resan till Sverige kan vara att besöka och bo i ett särskilt kloster eller tempel och där delta i den dagliga verksamheten, men det kan även vara att missionera, se avsnitt 2.1.2.

text: Som tidigare nämnts ska försörjningen vara tryggad under hela vistelsen, men med hänsyn till de uppgifter som munkar och nunnor traditionellt utför får dock försörjningskravet anpassas efter omständigheterna i det enskilda ärendet och kan i regel sättas något lägre än för andra besökare. För att kravet på försörjning ska anses uppfyllt måste det finnas en giltig medicinsk reseförsäkring som gäller i Sverige under hela vistelsetiden.

text: Det arbete som en munk eller nunna utför är inte helt jämförbart med vad som normalt avses med anställning och arbete i Sverige. Skulle en ersättning utgå innebär det inte i sig att personen omfattas av kravet på arbetstillstånd. Det innebär att munkar och nunnor i normalfallet inte behöver arbetstillstånd om de utför arbete som förknippas med klosterlivet, exempelvis praktiskt arbete i hushållet. Att de erhåller fri kost och logi och fickpengar medför inte någon annan bedömning. Det som måste beaktas är alltså syftet med vistelsen, dvs. att leva i ett kloster och där utföra vissa arbetsuppgifter. Det är normalt sett inte detsamma som ett arbete som sker inom ramen för en anställning i Sverige eller utomlands (

text: 2 kap. 7 § utlänningslagen

text: Om munken eller nunnan utför ett arbete som normalt inte ingår i klosterlivet kan han eller hon behöva ett arbetstillstånd. Om ett sådant uppdrag eller arbete kräver arbetstillstånd får bedömas utifrån omständigheterna i det enskilda ärendet. Det finns annars en risk att reglerna om arbetstillstånd kringgås.

text: Munkar och nunnor avser oftast att vistas tillfälligt i Sverige varför deras vistelse här har karaktären av besök, även om det i vissa fall kan röra sig om längre vistelser än vad som normalt gäller för besök.

text: För en munk eller nunna kan uppehållstillstånd i princip ges så länge som klostertiden löper, dock understigande ett år. En individuell bedömning i det enskilda fallet måste dock göras även om utgångspunkten är att vistelsen i Sverige är tillfällig. Det ska därför finnas en tydlig avsikt att återvända till hemlandet efter den avslutade vistelsen i klostret för att uppehållstillstånd med stöd av 5 kap. 10 och

text: 19 § utlänningslagen

text: ska kunna beviljas.

text: Om vistelsen planeras vara högst tre månader gäller istället reglerna för visering eller tillståndsfri tid. Längre tillståndstider än ett år kan ges i vissa fall, vilket beskrivs nedan under avsnitt 2.2.2.

text: Det utesluter inte att den som vill stanna här på annan grund har möjlighet att göra det om villkoren enligt

text: 5 kap. 18 § andra stycket utlänningslagen

text: är uppfyllda.

text: 2.3 Uppehållstillstånd med stöd av

text: För att uppehållstillstånd med stöd av

text: ska kunna beviljas missionärer, munkar och nunnor krävs att det religiösa trossamfundet i Sverige är ett registrerat trossamfund eller är medlemmar i ett registrerat religiöst trossamfund. Med medlemmar avses ideella föreningar med religiös inriktning som ingår i ett registrerat trossamfund. Den ideella föreningen måste vara fullvärdig medlem inom det registrerade trossamfundet. Det är alltså inte tillräckligt att den ideella föreningen är observatör eller liknande.

text: Med registrerat trossamfund avses ett trossamfund som är registrerad hos Kammarkollegiet enligt lag (

text: ) om trossamfund. Associationsformen registrerade trossamfund inrättades när Svenska kyrkan skildes från staten.

text: En av ambitionerna med ändringen var att öka likställigheten mellan Svenska kyrkan och andra trossamfund. Exempel på registrerade trossamfund är Svenska kyrkan, Sveriges kristna råd och Sveriges Buddhistiska gemenskap.

text: Det finns inga krav på att den religiösa ideella föreningen eller det registrerade trossamfundets verksamhet utövas i en speciell byggnad, utan det kan ske t.ex. i en lägenhet eller i en källarlokal.

text: Uppehållstillstånd enligt

text: kan beviljas en person som har sin försörjning ordnad på annat sätt än genom anställning. Kravet på att försörjningen ska vara ordnad har inte närmare preciserats i förarbetena till utlänningslagstiftningen. Rekvisitet har dock getts innebörden att personen själv ska kunna tillgodose sina behov, dvs. att personen har tillräckliga medel för sina levnadsomkostnader utan bistånd av någon annan. Utgångspunkten bör därför vara att personen har egna medel för sin försörjning som överstiger vad han eller hon hade varit berättigad att få i försörjningsstöd enligt riksnormen enligt

text: socialtjänstlagen (2025:400)

text: Migrationsverkets bedömning är att försörjningskravet får anses uppfyllt om församlingen, trossamfundet eller Svenska kyrkan står för missionärens, munken eller nunnans uppehälle under hela vistelsen i Sverige. Detsamma gäller om missionärens, munkens eller nunnans vistelse här finansieras helt eller delvis av den religiösa organisationen i hemlandet.

text: Om förutsättningarna för bestämmelsen är uppfyllda kan uppehållstillstånd beviljas, i annat fall avslås. Ett sådant tillstånd ska vara ansökt om och beviljad innan inresan till Sverige. Görs ansökan medan personen befinner sig i Sverige måste 5 kap. 18 § andra stycket 11 vara uppfylld för att uppehållstillstånd ska kunna beviljas.

text: 2.3.1 Missionärer

text: Förutsättningarna för att bevilja uppehållstillstånd för missionärer med uppdrag från en församling eller trossamfund har inte särskilt reglerats i

text: , utan framgår av myndighetspraxis.

text: För att uppehållstillstånd ska kunna beviljas enligt denna bestämmelse måste församlingen eller trossamfundet i Sverige vara Svenska kyrkan, annat registrerat trossamfund eller att den ideella föreningen är medlem i ett registrerat trossamfund.

text: Svenska kyrkan, församlingen eller trossamfundet ska bekräfta och ange varför det är nödvändigt att missionären vistas i Sverige längre tid än ett år. Försörjningen måste vara tryggad under hela vistelsetiden, men kan anpassas efter omständigheterna i det enskilda fallet. Det innebär att försörjningskravet i regel kan sättas något lägre än för andra kategorier som också omfattas av

text: , men får inte sättas så låg att personen förväntas vara beroende av allmosor eller andra gåvor från allmänheten för sitt uppehälle. Kost och logi måste därför vara garanterad under tillståndstiden. Dessutom kan det behöva finnas en försäkring för hela tillståndsperioden, om inte personen blir folkbokförd.

text: Det är endast missionärer som är här på uppdrag från ett registrerat trossamfund i Sverige som kan beviljas uppehållstillstånd med stöd av bestämmelsen. Uppdraget ska omfatta hela den sökta tillståndstiden.

text: Det uppdrag som missionären ska utföra i Sverige får inte vara ett arbete som kräver arbetstillstånd. Om så skulle vara fallet kan uppehållstillstånd inte beviljas med stöd av

text: , eftersom försörjningen enligt bestämmelsen måste vara ordnad på annat sätt än genom anställning. En bedömning av om arbetstillstånd krävs får göras utifrån omständigheterna i det enskilda ärendet. Detta är motiverat med hänsyn till risken för att reglerna om arbetstillstånd annars kan komma att kringgås.

text: För att ett uppehållstillstånd enligt

text: ska kunna beviljas måste ansökan vara beviljad före inresan i Sverige (

text: En ansökan som lämnas in efter inresan i Sverige kan endast beviljas om synnerliga skäl föreligger (

text: 5 kap. 18 § andra stycket 11 utlänningslagen

text: ). Missionärer får vistas i Sverige med uppehållstillstånd i sammanlagt tre år. Uppehållstillstånd beviljas för ett år i taget. Missionärer kan inte beviljas permanent uppehållstillstånd.

text: 2.3.2 Munkar och nunnor

text: Förutsättningarna för att bevilja munkar och nunnor uppehållstillstånd har inte heller reglerats särskilt i

text: , utan framgår också av myndighetspraxis.

text: Det är munkar och nunnor som har valt att leva ett traditionellt kloster- eller tempelliv som kan beviljas uppehållstillstånd med stöd av

text: . Det trossamfund som munken eller nunnan tillhör ska antingen vara Svenska kyrkan eller annat registrerat trossamfund. En ideell förening med religiös verksamhet omfattas också om föreningen är medlem i ett registrerat trossamfund. Vad som avses med registrerat trossamfund se avsnitt 2.2. Munken och nunnan ska även avse att bo och leva i ett kloster eller i ett tempel för en längre tid än ett år.

text: Försörjningen under vistelsen ska vara tryggad. Munkar och nunnor karakteriseras av att de tillhör ett religiöst trossamfund och att de har valt att leva ett traditionellt klosterliv inom den organisationen. Beroende på situationen i det enskilda fallet kan försörjningskravet i regel sättas lägre än för andra kategorier som också omfattas av

text: . Försörjningskravet kan dock inte sättas så lågt att munken eller nunnan är beroende av allmosor eller liknande gåvor för sitt uppehälle. Det innebär att de måste ha kost och logi ordnat under hela vistelsen för att uppehållstillstånd ska kunna beviljas.

text: För det fall munken eller nunnan inte kan bli folkbokförd i Sverige krävs att de har någon form av försäkring som är giltig under hela vistelsetiden och som gäller i Sverige. Blir de folkbokförda omfattas de av det svenska socialförsäkringssystemet, varför en särskild försäkring normalt inte kan krävas.

text: De arbetsuppgifter som munken eller nunnan utför kräver normalt inte arbetstillstånd, eftersom det är arbete som förknippas med klosterlivet. Det som måste beaktas är syftet med vistelsen, dvs. att leva i ett kloster eller tempel och där utföra vissa arbetsuppgifter. Rör det sig däremot om ett arbete som är normalt förekommande på den ordinarie arbetsmarknaden, exempelvis arbete i ett café eller i en butik, kan arbetstillstånd krävas. Om så skulle vara fallet kan uppehållstillstånd inte beviljas med stöd av

text: , eftersom det uttryckligen framgår av bestämmelsen att försörjning ska vara ordnad på annat sätt än genom anställning.

text: En bedömning av om arbetstillstånd krävs får alltså göras utifrån omständigheterna i det enskilda ärendet. Detta är motiverat med hänsyn till risken för att reglerna om arbetstillstånd annars kan komma att kringgås.

text: Om förutsättningarna är uppfyllda kan ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas för två år i taget och kan om förutsättningarna är uppfyllda förlängas med ytterligare två år. Munkar och nunnor kan under vissa förutsättningar beviljas permanent uppehållstillstånd, se nedan under avsnitt 2.2.2.1.

text: För att en ansökan ska ses som en förlängningsansökan krävs att ansökan dels har kommit in under föregående tillståndstid, dels att den avser samma grund, dvs. att ansökan avser uppehållstillstånd enligt

text: Det är endast munkar och nunnor inom Svenska kyrkan, inom ett annat registrerat trossamfund eller inom den ideella föreningen som är medlem i ett registrerat trossamfund som i vissa fall kan beviljas permanent uppehållstillstånd med stöd

text: Bestämmelsens fjärde stycke innehåller en upplysningsbestämmelse som hänvisar till 5 kap. 7 och

text: 8 § samma lag

text: . Det innebär att de särskilda kraven för permanent uppehållstillstånd i

text: 5 kap. 7 § utlänningslagen

text: måste vara uppfyllda.

text: För att permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas måste den enskilde först uppfylla villkoren för att få fortsatt uppehållstillstånd.

text: Det är först när det kan konstateras att villkoren för fortsatt uppehållstillstånd är uppfyllda som prövningen om den enskilde uppfyller de särskilda kraven för permanent uppehållstillstånd i

text: 5 kap. 7 § utlänningslagen

text: kan ske. Det innebär att en ansökan om permanent uppehållstillstånd endast kan prövas och beviljas i samband med en ansökan om fortsatt tillstånd enligt

text: 5 kap. 5 § utlänningslagen

text: Vid införandet av de särskilda bestämmelserna om permanent uppehållstillstånd har lagstiftaren inte särskilt berört de personkategorier som omfattas av

text: . Även om dessa inte särskilt nämnts kan det inte ha varit lagstiftarens avsikt att de ska komma i en bättre situation än andra, varför samma tidskrav för permanent uppehållstillstånd även bör gälla för dem, dvs. minst tre år.

text: I och med att munkar och nunnor kan beviljas permanent uppehållstillstånd med stöd av

text: gäller treårskravet även för dem. Det finns ingen begränsning av vilka tillståndstider som kan tillgodoräknas vid beräkningen av treårskravet varför utgångspunkten är att alla tidigare beviljade uppehållstillstånd, oavsett grund, får räknas med. Munkar och nunnor kommer dock normalt att beviljas permanent uppehållstillstånd först efter fyra år, eftersom de beviljas tvååriga uppehållstillstånd.

text: Det räcker inte med att en munk eller nunna uppfyller tidskravet för permanent uppehållstillstånd, dvs. att han eller hon har haft uppehållstillstånd i minst tre år. Ansökan om permanent uppehållstillstånd måste dessutom ske i samband med en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd. Det bör även framgå någon form av viljeyttring om att munken eller nunnan avser att vara bosatt i Sverige, och att hon eller han har någon form av särskild anknytning till Sverige. Kravet på särskild anknytning till Sverige får anpassas efter deras liv i klostret eller templet. Därtill tillkommer även att tidskravet ska vara uppfyllt vid prövningstillfället, av tidigare beviljade uppehållstillstånd och att personen ska ha vistats i Sverige under mer-parten av tillståndstiden. Vid denna bedömning räknas eventuella handläggnings-tider inte med. Kortare utlandsvistelser påverkar inte heller bedömningen av tidskravet.

text: De särskilda kraven som ställs upp i

text: 5 kap. 7 § utlänningslagen

text: för att permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas är att utlänningen kan försörja sig, och att det med hänsyn till utlänningens förväntade levnadssätt inte råder tveksamhet om att ett permanent uppehållstillstånd bör beviljas. Försörjningskravet i 7 § gäller dock inte om utlänningen är ett barn, har rätt att uppbära inkomstgrundad ålderspension, garantipension eller äldreförsörjningsstöd enligt

text: socialförsäkringsbalken

text: Undantag från försörjningskravet kan ske om det finns särskilda skäl. I

text: prop. 2020/21:191

text: (s.75) anges att ventilen i

text: 5 kap 8 § utlänningslagen

text: kan tillämpas i situationer där det inte är rimligt att uppställa ett försörjningskrav t.ex. inför prövningen om en nunna eller en munk bör beviljas permanent uppehållstillstånd med stöd av

text: 5 kap. 5 § tredje stycket samma lag

text: En bedömning i det enskilda fallet måste dock göras om upprätthållandet av ett försörjningskrav kan få orimliga konsekvenser för munken eller nunnan. Om så är fallet kan undantag från försörjningskravet ske med stöd av

text: 5 kap. 8 § första stycket 3 utlänningslagen

text: För att permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas måste munken och nunnan först uppfylla villkoren för att få fortsatt uppehållstillstånd. För att beviljas permanent uppehållstillstånd krävs att tidskravet är uppfyllt, att det finns en viljeyttring och någon form av särskild anknytning till Sverige.

text: Är förutsättningarna uppfyllda kan munkar och nunnor inom registrerade trossamfund eller inom religiösa ideella föreningar, som är medlemmar i registrerade trossamfund, beviljas permanent uppehållstillstånd efter fyra år med stöd av

text: 5 kap. 5 § tredje stycket

text: och

text: 7 §

text: utlänningslagen

text: Om förutsättningarna för permanent uppehållstillstånd inte är uppfyllda ska istället förlängt uppehållstillstånd om två år beviljas med stöd av

text: . Permanent uppehållstillstånd får i så fall prövas igen vid ett senare tillfälle i samband med en ansökan om förlängt uppehållstillstånd.


text: Datum för Version Avsnitt som reviderats Beslutsbeteckning revidering

text: ange datum nummer innehåll XX/XXX/XXXX ange datum nummer innehåll XX/XXX/XXXX

text: -02 -06 20 20 5 rD ty S

text: I N S T R U K T I O N

text: Schengen-området består av 26 länder: Belgien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Island, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Schweiz, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike.

nyckelord: Praxis Lagstiftning Utlänningslag Registrering SIS

title: Registrering av handlingar i SIS

text: Fakta om rättsliga ställningstaganden

text: Rättsliga ställningstaganden utgör Migrationsverkets uttalanden om hur en författning bör tolkas och är styrande för myndighetens medarbetare. De beslutas av chefen för rättsavdelningen.

text: Rättsliga ställningstaganden förs in i en särskild dokumentserie, RS-serie. Dokumentserien är gemensam för hela myndigheten. Beslut om fastställande, ändringar och upphävande av ett rättsligt ställningstagande förs in i beslutsdokumentserien för chefen för rättsavdelningen.

text: 1. Syfte och sammanfattning

text: Detta rättsliga ställningstagande ger riktlinjer för registrering i Schengens informationssystem (SIS) av tillståndskort, viseringsmärken och resehandlingar som är utfärdade av Migrationsverket eller svensk utlandsmyndighet. ..

text: Sammanfattningsvis anförs att

text:  Svenska resedokument, främlingspass, uppehållstillståndskort, uppehållsrättskort och viseringsmärken ska registreras som spärrade (spärras) i SIS om de är stulna, bortförda, försvunna eller ogiltigt utfärdade.  Samtliga resehandlingar som är utfärdade av en Schengenstat och som åberopas av en utlänning som befinner sig utanför Schengenområdet ska kontrolleras i SIS.  För en utlänning som befinner sig inom Schengenområdet ska samtliga resehandlingar, identitetshandlingar och handlingar som utgör bevis om uppehållstillstånd eller uppehållsrätt som är utfärdade av en Schengenstat kontrolleras i SIS.  En handling som är spärrad i SIS kan inte anses vara en giltig resehandling.

text: Den gällande rätt som ligger till grund för detta ställningstagande finns i bilaga.

text: 2. Bedömning

text: 2.1 Bakgrund

text: Schengenavtalet innebär att personkontrollerna har tagits bort mellan de länder som deltar i samarbetet och att människor därför kan röra sig fritt inom hela Schengenområdet . Samtidigt som de inre kontrollerna har tagits bort, har kontrollen vid yttre gränser, dvs. gentemot länder som inte deltar i samarbetet, skärpts.

text: Ett hjälpmedel i det sammanhanget är spärrlistorna i SIS över utlänningar som inte får resa in i Schengenområdet och handlingar som är stulna, bortförda, försvunna eller ogiltigt utfärdade.

text: 2.2 Registrering av spärr

text: För att leva upp till kraven i Schengenkonventionen ska vissa stulna, bortförda, försvunna eller ogiltiga utfärdade handlingar registreras som spärrade (spärras) i SIS. För Migrationsverkets och de svenska utlandsmyndigheternas räkning handlar det om följande svenska handlingar: resedokument, främlingspass, uppehållstillståndskort, uppehållsrättskort och viseringsmärken.

text: Informationen som ska leda fram till en spärr kan komma från en utlänning som själv anmäler en förlust av en tidigare handling eller från en annan myndighet som av någon anledning har omhändertagit handlingen. I vissa fall kan personal vid svenska myndigheter själva uppdaga att det finns behov av att registrera en spärr, exempelvis om viseringsmärken eller passunderlag har förkommit.

text: Svenska resehandlingar missbrukas främst genom att en annan person än den rättmätige innehavaren använder passet för resa, ett tillvägagångssätt som brukar kallas ”look-alike”. I de fall där tillförlitlig information inkommer från rättsvårdande myndigheter (svenska eller utländska) om att en handling har använts vid en sådan resa kan det antas att handlingen är stulen eller försvunnen och den ska därför spärras i SIS.

text: En utlänning som uppger att han eller hon har förlorat en tidigare utlämnad handling ska uppmanas att anmäla förlusten hos polismyndighet. Innan någon ny handling beviljas eller lämnas ut ska en kopia av polisanmälan angående förlusten av den tidigare handlingen lämnas in till Migrationsverket eller svensk utlandsmyndighet.

text: Handlingen ska dock alltid spärras i samband med att Migrationsverket eller den svenska utlandsmyndigheten får kännedom om att den är försvunnen, oavsett om detta är polisanmält eller inte.

text: Om en utländsk myndighet misstänker att en handling som utfärdats av Migrationsverket eller av svensk utlandsmyndighet har använts i samband med brottslig verksamhet ska detta även anmälas till svenska rättsvårdande myndigheter. En sådan anmälan ska ske skyndsamt av den svenska myndighet som först tar emot informationen från den utländska myndigheten.

text: Registreringen av spärrar bör ingå som ett naturligt led i handläggningen. Den tjänsteman som registrerar en ansökan ansvarar även för att registrera de spärrar som uppgifterna i ansökan kan föranleda, exempelvis uppgifter om att en tidigare utlämnad handling är försvunnen.

text: 2.3. Kontroll av handlingar

text: För att leva upp till kraven i Schengenkonventionen måste samtliga resehandlingar som är utfärdade av en Schengenstat och som åberopas av en utlänning som befinner sig utanför Schengenområdet kontrolleras i SIS. För en utlänning som befinner sig inom Schengenområdet ska samtliga resehandlingar, identitetshandlingar och handlingar som utgör bevis om uppehållstillstånd eller uppehållsrätt som är utfärdade av en Schengenstat kontrolleras i SIS.

text: Normalt görs SIS-slagningen som sista moment innan ett uppehållstillstånd eller en visering beviljas. Det primära syftet är att förhindra att en person beviljas inresa i Schengenområdet trots att han eller hon saknar en giltig resehandling eller finns på spärrlista. Det kan dock finnas praktiska skäl till att göra slagningen tidigare, eftersom en träff i SIS kommer att påverka handläggningen av ärendet. För att inte försena handläggningen eller att göra utredningar som senare visar sig onödiga bör därför en slagning även göras redan i ärendets inledning.

text: Det är inte tillräckligt med en inledande slagning om handläggningen av ärendet drar ut på tiden eftersom en handling kan föras upp på spärrlistan under tiden ärendet handläggs. Det ska inte gå längre tid än två veckor mellan SIS-slagning och beslut.

text: Den tjänsteman som ansvarar för beslutet ansvarar även för att adekvata kontroller av handlingarna har gjorts i SIS.

text: 2.4. Krav för inresa

text: För att en person ska uppfylla kraven för inresa i Schengenområdet krävs bland annat att han eller hon innehar en giltig resehandling. En handling som är spärrad i SIS kan av naturligt skäl inte anses vara en giltig resehandling eftersom de utfärdande myndigheterna har anmält att den är stulen, bortförd, försvunnen eller ogiltigt utfärdad.

text: Det följer av

text: 8 kap. 4 § utlänningslagen (2005:716)

text: att en utlänning som har uppehållstillstånd i Sverige inte kan vägras inresa i landet enbart på grund av att han eller hon inte har en giltig resehandling. För de som ansöker om uppehållstillstånd eller visering får spärrens betydelse avgöras i det enskilda fallet.

text: En ansökan om visering, uppehållstillstånd för besök eller motsvarande vistelser som understiger ett år ska i regel avslås på befintligt material om den åberopade resehandlingen är spärrad.

text: En ansökan om uppehållstillstånd för längre perioder eller för bosättning bör dock utredas vidare. Detsamma gäller kortare vistelser där det finns starka humanitära skäl för besöket i Sverige. Om svenska myndigheter i det enskilda fallet anser att det finns anledning att bevilja tillstånd ska sökanden ges möjlighet att komplettera ärendet med en annan resehandling.

text: 2.5. Makulering, förvaring och utlämnande

text: Makulering sker genom att handlingen hålslås. Ett pass hålslås i dess främre pärm, personsida och tre följande sidor. Åtgärden dokumenteras i centrala utlänningsdatabasen (CUD). En handling som är registrerad i CUD som makulerad är ogiltig. Om handlingen ännu inte har kommit in till Migrationsverket eller svensk utlandsmyndighet ska den därför spärras i SIS.

text: En makulerad handling som kommer in till svenska myndigheter kan förstöras (gallras) och behöver inte förvaras.

text: En handling som spärrats bör inte per automatik makuleras när den inkommer till myndigheten utan detta får avgöras från fall till fall.

text: En resehandling som är utfärdad av Migrationsverket eller utlandsmyndighet och som har återlämnats enligt

text: 2 kap. 10 §

text: eller

text: 16 §

text: utlänningsförordningen (2006:97)

text: ska makuleras av myndigheten som tar emot den. Detsamma gäller provisoriska resehandlingar för en enstaka resa till eller från Sverige som inkommer till svensk myndighet efter en genomförd resa, eftersom de är att betrakta som förbrukade. Att makulera en resehandling är en ingripande åtgärd gentemot den enskilde. Makuleringar i andra fall kräver därför den enskildes samtycke.

text: Om resehandlingen inte ska makuleras ska den förvaras hos Migrationsverket eller utlandsmyndigheten i ett år, för att ge utlänningen eller rättsvårdande myndigheter möjlighet att göra anspråk på handlingen. Utlänningen ska informeras om att svensk myndighet förvarar handlingen samt att den är spärrad för resa inom Schengenområdet. Informationen ska dokumenteras i ärendet.

text: Resehandlingen är fortfarande att betrakta som en värdehandling och ska därför förvaras i enlighet med vad som gäller för icke-spärrade handlingar av samma sort, dvs. i säkerhetsskåp eller på motsvarande sätt. Att en resehandling är spärrad medför inte att det finns skäl för att vägra lämna ut den om sökanden begär att återfå den. Migrationsverkets möjligheter att omhänderta en resehandling för utlänningar som ansöker om uppehållstillstånd regleras uttömmande i

text: 9 kap.

text: 5 §§

text: utlänningslagen

text: Migrationsverket har inga möjligheter att omhänderta handlingar som tillhör en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd. Svenska utlandsmyndigheter har inga möjligheter att omhänderta resehandlingar.

text: I undantagsfall kan det finnas anledning att samråda med rättsvårdande myndigheter innan resehandlingen lämnas ut, exempelvis om sökanden är misstänkt för människohandel eller annan allvarlig gränsöverskridande brottslighet. Syftet med samrådet är att bereda de rättsvårdande myndigheterna möjlighet att ta handlingen i beslag i en brottsutredning. Ett sådant samråd måste ske skyndsamt för att inte fördröja utlämnandet i onödan.

text: Spärrade tillståndskort, viseringsmärken eller passunderlag ska makuleras när de kommer in till Migrationsverket eller svensk utlandsmyndighet.

text: Bilaga till RS/006/2021

text: Rättslig reglering m.m.

text: Enligt artikel 5 1

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006

text: om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (gränskodex) kan inresa till de avtalsslutande parternas territorium beviljas en utlänning som är innehavare av ett eller flera giltiga dokument som tillåter passerande av gränsen.

text: Under år 2005 presenterade kommissionen tre förslag till rättsakter som tillsammans ska utgöra den rättsliga grunden för ”den andra generationen av SIS”, benämnt SIS II. De är avsedda att ersätta de bestämmelser i konventionen som rör SIS. Ett grundläggande motiv till förslagen var att det nuvarande systemet har ansetts vara tekniskt föråldrat och inte ha den kapacitet som krävs. SIS rör både det som tidigare benämndes första pelaren och det som benämndes tredje pelaren inom EU, dvs. gränskontroll och immigrationskontroll respektive polissamarbete och straffrättsligt samarbete. Kommissionens förslag omfattade därför två typer av rättsakter, dels två förordningar för förstapelarfrågorna;

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006

text: om inrättande, drift och användning an andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) samt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 av den 20 december 2006

text: om tillträde till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II), dels ett rådsbeslut för tredjepelarfrågorna; Rådets beslut 2007/533/RIF av den 12 juni 2007 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II). Rättsakterna innebär att ett antal nya kategorier av uppgifter ska kunna registreras, vilket syftar till att öka effektiviteten i brottsbekämpningen. Samtidigt innehåller de bestämmelser som syftar till att ge en bättre kontroll av att de uppgifter som registreras används på föreskrivet sätt, vilket förstärker skyddet för enskildas personliga integritet.

text: Enligt

text: artikel 12

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av den 13 juli 2009

text: om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) ska sökanden ge in en giltig resehandling som uppfyller vissa kriterier.

text: Av

text: 9 kap. 4 § utlänningslagen (2005:716)

text: följer att om en utlänning ansöker om uppehållstillstånd när han eller hon kommer till Sverige eller därefter, får Migrationsverket eller Polismyndigheten ta hand om hans eller hennes pass eller andra identitetshandlingar i väntan på att utlänningen får tillstånd att vistas här i landet eller lämnar det.

text: Av

text: 9 kap. 5 § utlänningslagen

text: följer att när ett beslut om avvisning eller utvisning ska verkställas, får den verkställande myndigheten ta hand om utlänningens pass eller andra identitetshandlingar till dess beslutet verkställs.

text: Av

text: 2 kap. 10 § utlänningsförordningen (2006:97)

text: följer att om den som har ett av Migrationsverket utfärdat resedokument upphör att vara flykting eller statslös ska resedokumentet återlämnas till Migrationsverket. Enligt

text: 2 kap. 16 § utlänningsförordningen

text: ska ett främlingspass återlämnas till Migrationsverket om den som har passet 1. har blivit svensk medborgare 2. har fått en annan handling som gäller som pass 3. ska resa till sitt hemland 4. enligt särskilt beslut om avvisning eller utvisning inte längre har rätt att vistas i landet, eller 5. har avlidit. Av 17 § Migrationsverkets föreskrifter om främlingspass och resedokument (MIGRFS 10/2011) framgår att pass som återlämnats till Migrationsverket enligt bestämmelser i

text: utlänningsförordningen

text: ska makuleras.

type: stallningstagande