identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 407800-13/111

text: Nytt: 2015-01-21

text: Detta ställningstagande ”Behövande i ekonomisk mening - schablonmässig bedömning” daterat 2013-11-20, dnr

text: 131 692750-14/111

text: upphör att gälla från och med 2015-01-21. På grund av lagändring har ett nytt ställningstagande ”Behövande i ekonomisk mening vid social hjälpverksamhet och hjälpverksamhet bland behövande – schablonmässig bedömning”, daterat 2015-01-21, dnr

text: 131 692718-14/111

text: publicerats som ersätter det upphävda.

text: 1 Sammanfattning

text: Som huvudregel krävs det en fullständig ekonomisk prövning för att bedöma det ekonomiska hjälpbehovet hos en mottagare.

text: I vissa situationer kan istället en schablonmässig bedömning, enligt två alternativa grunder, accepteras;

text: Om den sammantagna inkomsten understiger fyra prisbasbelopp och förmögenheten understiger ett prisbasbelopp anses en person normalt som ekonomsikt behövande (schablonregel). Med sammantagen inkomst avses inkomst av tjänst och näringsverksamhet enligt beslut om slutlig skatt för året före det år då ansökan görs.

text: Tillägg får göras med ett prisbasbelopp per person för inkomst respektive förmögenhet för hemmavarande barn eller make/sambo eller annan i hushållsgemenskapen. Dessa personers inkomster och förmögenhet ska också beaktas.

text: Vid bidrag som understiger tio procent av prisbasbeloppet till en och samma mottagare under ett år räcker det med personkännedom hos bidragsgivaren för att bedöma om det föreligger ett ekonomiskt hjälpbehov (tumregel).

text: Oavsett på vilket sätt det ekonomiska hjälpbehovet prövas ska underlag för bedömningen finnas som gör en kontroll möjlig.

text: 2 Frågeställning

text: Att bedriva hjälpverksamhet bland behövande är ett kvalificerat ändamål för en stiftelse, en ideell förening eller ett registrerat trossamfund. Med behövande avses att den som mottar hjälpen är behövande i ekonomisk mening.

text: Frågan är när en person kan anses som behövande i ekonomiskt mening och vad som ska påverka denna bedömning.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Två krav ställs för att ändamålet hjälpverksamhet bland behövande ska anses vara uppfyllt. Fråga ska vara om hjälpverksamhet och den ska rikta sig till behövande. Dessa grundkrav framgår av lagtexten i

text: 7 kap. 4 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Lagstiftaren har inte närmare preciserat vad som avses med behövande. Det stöd som utgår kan vara ekonomiska bidrag i form av engångsbidrag eller periodiska utbetalningar eller genom hjälp på annat sätt i form av exempelvis fri eller hyresbillig bostad eller bidrag till rehabiliteringsbehandling. Av praxis framgår att det krävs att bidraget är avsett att höja mottagarens ekonomiska standard från den nivå där denne betraktas som behövande upp till drägliga ekonomiska förhållanden för att utgöra hjälpverksamhet. Stödet kan också avse ett bidrag till en nödvändig kostnad av tillfällig natur för mottagaren, t.ex. inköp av glasögon eller handikapphjälpmedel.

text: Av praxis framgår att hjälpverksamhet godtagits även om den gått till dem som inte är direkt nödlidande. Inte heller har existensminimum och förbehållsbelopp ansetts utgöra någon övre gräns för vad som är behövande. Högsta förvaltningsdomstolen har i ett avgörande (RÅ 81 1:28) sammanfattat innebörden av begreppet behövande på följande sätt; ”Med behövande måste såvitt nu är ifråga förstås person som är i behov av ekonomisk hjälp. För att vara behövande i denna mening kan inte krävas att vederbörande lider nöd eller annars är i trängande behov av hjälp, men det får dock förutsättas att den som är föremål för verksamheten är mindre bemedlad och att det föreligger ett angeläget hjälpbehov. Innebörden av detta får bedömas i förhållande till de trygghets- och standardkrav som vid olika tidpunkter är gällande i samhället.”.

text: Det existensminimum som nämns ovan utgör inte någon övre gräns. Även personer med högre inkomst har kunnat betraktas som behövande. En pensionär med enbart vad som tidigare kallades folkpension kan anses vara behövande. Om en sådan person vid sidan av pensionen har kapitaltillgångar och mer betydande inkomster av dessa, anses han inte som behövande. I två mål - RÅ 1971 Fi 1423 och RÅ 1981 1:28 – hänvisar Högsta förvaltningsdomstolen i domskälen bl.a. till mottagarens kapitalinkomster och kapitaltillgångar. Av samma avgöranden kan utläsas att en individuell prövning av hjälpbehovet hos mottagarna måste göras. En individuell prövning av hjälpbehovet innebär att inkomst- och förmögenhetsuppgifter efterfrågas innan bidrag lämnas. I avgörandet från 1981 hade de flesta mottagarna pension med högre belopp än existensminimum. Dessutom hade många betydande kapitalinkomster. Verksamheten utövades genom tillhandahållande av pensionärsbostäder. Den bedrivna verksamheten ansågs inte utgöra hjälpverksamhet bland behövande.

text: I

text: RÅ 2004 not. 137

text: prövades om stiftelsen bedrev hjälpverksamhet bland behövande genom att upplåta lägenheter till äldre kvinnor. Högsta förvaltningsdomstolen angav som skäl till att stiftelsen inte ansågs ha bedrivit hjälpverksamhet att sökandenas ekonomiska villkor inte hade någon mer framträdande betydelse vid antagningen av nya hyresgäster. Även hyresgästernas inkomst- och förmögenhetsförhållanden pekade på att de inte kunde anses som behövande i lagrummets mening.

text: Det är inget krav på att mottagarna av hjälpen ska vara bosatta i Sverige, något som Högsta förvaltningsdomstolen slagit fast (

text: RÅ 2004 ref. 131

text: ). Biståndsverksamhet som riktar sig till tredje världen eller annan hjälpverksamhet som riktar sig till mottagare utanför Sverige omfattas därför av ändamålet hjälpverksamhet bland behövande.

text: 4 Bedömning

text: När någon är ekonomiskt behövande finns inte uttalat i lagtexten. Av de avgöranden som finns från Högsta förvaltningsdomstolen framgår att den som tar emot hjälpen ska vara i behov av ekonomiskt stöd. Det krävs inte att vederbörande lider nöd eller annars är i trängande behov av hjälp, men det får förutsättas att det finns ett angeläget hjälpbehov. Domstolen har också uttalat att innebörden av detta får bedömas i förhållande till de trygghets- och standardkrav som vid olika tidpunkter är gällande i samhället.

text: Frågan om att fastställa när en person har en sådan situation att han eller hon har ett ekonomsikt hjälpbehov vållar många problem vid prövningen hos den som ska utbetala stödet och också när Skatteverket ska pröva utbetalarens skattskyldighet. Av den anledningen är det angeläget att försöka ange en nivå när ett sådant ekonomiskt hjälpbehov i princip alltid föreligger. Skäl finns också att försöka ange en tumregel för mindre utbetalningar där en schablonmässig prövning också kan godtas.

text: Högsta förvaltningsdomstolen har uttalat att bedömningen ska göras i förhållande till de trygghets- och standardkrav som vid olika tidpunkter är gällande i samhället. Detta innebär att hänsyn måste tas till vilket land mottagaren lever i om gränsbelopp ska tillämpas. De belopp som anges här avser förhållanden för mottagare som lever i Sverige.

text: 4.1 Gränsbelopp - schablonregel

text: 4.1.1 Inkomst

text: Skatteverket anser att med ledning av detta att en ensamstående person normalt kan anses som ekonomiskt behövande om inkomst av tjänst och näringsverksamhet enligt beslut om slutlig skatt för året före det år då ansökan görs understiger fyra prisbasbelopp. Detta motsvarar för år 2013 178 000 kr (4 x 44 500 kr).

text: Om hushållet består av ytterligare personer – sammanboende, make, hemmavarande barn eller annan person man har hushållsgemenskap med – ska detta beaktas vid beräkning av gränsbeloppet. Till tidigare angivet belopp får läggas ett prisbasbelopp per person (44 500 kr för år 2013). Samtidigt ska också de inkomster dessa personer har beaktas på samma sätt som för bidragsmottagaren och hushållets sammanlagda inkomster får inte överstiga fyra prisbasbelopp med tillägg av ett prisbasbelopp för varje ytterligare person i familjen. Det betyder att om hushållsgemenskapen t ex består av två personer med inkomst om fyra prisbasbelopp vardera anses de inte som behövande.

text: För stöd som inte betalas ut till enskilda individer utan som ges till vissa grupper, t ex hemlösa, asylsökande, eller till vissa former av biståndsverksamhet – krävs inte någon individuell prövning av det ekonomiska behovet hos mottagarna. Situationen för gruppen ska vara sådan att det per definition kan anses som att ett ekonomiskt hjälpbehov föreligger.

text: 4.1.2 Förmögenhet

text: Vid en schabloniserad bedömning kan förmögenhetstillgångar om ett prisbasbelopp per person i hushållet accepteras. Med förmögenhetstillgångar avses nettotillgångar. Värdet av en privatbostad (villa, bostadsrätt) ska tas upp till marknadsvärdet med avdrag för de lån som finns på bostaden.

text: 4.2 Mindre utbetalningar- tumregel

text: Många utbetalningar avser mindre belopp vid enstaka tillfälle under ett år. Om det utbetalda bidraget är mindre än tio procent av prisbasbeloppet (4 450 kr år 2013) till samma mottagare under ett år kan en schabloniserad bedömning av behovet godtas. I dessa fall är det tillräckligt med god personkännedom hos bidragsgivaren om den sökandes ekonomiska situation.

text: 4.3 Fullständig bedömning

text: En person kan vara i behov av ekonomisk hjälp trots att kraven enligt ovan angivna schablonberäkningar inte uppfylls. För att kunna ta ställning till om det finns ett ekonomiskt hjälpbehov krävs då en fullständig utredning om personens ekonomiska situation och familjesituation.

text: 5 Dokumentation

text: För att säkerställa att utbetalningar görs till rätt mottagare ska det, oavsett om bedömningen av det ekonomiska hjälpbehovet görs enligt en schablonmässig prövning eller efter en fullständig prövning, finnas underlag för bedömningen av det ekonomiska hjälpbehovet för att möjliggöra en kontroll i efterhand. Detta kan t ex ske genom ansökningsblanketter med beslutsnoteringar eller på annat lämpligt sätt.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 408313-15/111

nyckelord:
Andra ämnesområden
Inkomstskatt

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Barnpassning i kombination med läxläsning – rutarbete

org: skv

text: Nya regler att tillämpa från och med den 1 augusti 2015

type: stycke

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Skattereduktion för husarbete (rutarbete) medges inte för hjälp med läxläsning och annat skolarbete. En barnvakt kan hjälpa barnet med läxor och annat skolarbete förutsatt att detta inte sker i mer än ringa omfattning, högst tio procent av den totala tiden vid varje barnpassningstillfälle.

text: Förälder till barn upp till och med årskurs sju kan vara i behov av barnpassning i den mening som avses i

text: inkomstskattelagen

text: Om barnpassningen i bostaden i mer än i ringa omfattning (mer än tio procent) innefattar hjälp med läxor och annat skolarbete kan skattereduktion för rutarbete endast medges för den del av arbetad tid som vid varje enskilt tillfälle använts för barnpassning.

text: 2 Frågeställning

text: Den 1 augusti 2015 upphör den särskilda bestämmelsen i

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL om rätt till skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete. Med anledning av ändringen har fråga uppkommit om en utförare som tillhandahåller kombinerade barnpassnings- och läxläsningstjänster kan delfakturera kunden för barnpassningen och då medges rutavdrag för den del av arbetet som avser barnpassning.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Från och med 1 augusti 2015 medges skattereduktion för hushållsarbete för barnpassning som inte mer än i ringa omfattning innefattar hjälp med läxor och annat skolarbete och som utförs i eller i nära anslutning till bostaden, 67 kap. 13 § punkt 6 IL.

text: De nya reglerna tillämpas på hushållsarbete som har utförts efter den 31 juli 2015, övergångsbestämmelserna till

text: 67 kap. 13 §

text: IL.

text: I samband med att reglerna om skattereduktion hushållsarbete infördes 1 juli 2007 anfördes i

text: prop. 2006/07:94 s. 43

text: bland annat följande:

text: ”I barnpassningen ingår, utöver barnpassning i hemmet, även lämning och hämtning av barn till och från förskola, skola, daghem, fritidshem eller motsvarande samt lämning och hämtning av barn till och från fritidsaktiviteter. Dessa aktiviteter har, enligt regeringens uppfattning, sådant nära samband med vardagslivet och med den barnpassning som utförs i hemmet att de också bör inkluderas Detsamma gäller i de fall en barnvakt hjälper barnet med läxor eller annat skolarbete. Däremot bör anlitande av en privatlärare eller liknande för barnets räkning inte omfattas. I detta fall är det fråga om sådant arbete som kräver specialistkunskaper och som normalt sett inte utförs av hushållen själva. Det är därför inte fråga om omsorg eller tillsyn utan om undervisning.”

text: I

text: prop. 2014/15:99 s. 51

text: anges bland annat följande:

text: ”För att skattereduktion för mer renodlad sådan hjälp inte åter ska ges inom ramen för barnpassning bör samtidigt bestämmelsen om skattereduktion för barnpassning ändras. … Med ”läxor och annat skolarbete” avses i detta sammanhang, precis som tidigare i den särskilda bestämmelsen om skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete, sådant skolarbete som hänför sig till läroplaner, kursplaner och ämnesplaner (se

text: prop. 2012/13:14 s. 7

text: ). Ren undervisning omfattas, som framgår av avsnitt 5.1.2, inte över huvud taget av skattereduktionen för barnpassning.”

text: Med ”ringa” avses enligt terminologin i IL ca 5–10 procent,

text: prop. 1999/2000:2

text: , del 1, s. 498.

text: Om köparen har rätt till skattereduktion för husarbete och inte har betalat hela utgiften för hushållsarbete får utföraren begära utbetalning från Skatteverket, se

text: 6 § lag (2009:194)

text: om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete, HUSFL.

text: En begäran om utbetalning ska bland annat innehålla uppgift om vad husarbetet avsett och antalet arbetade timmar, 9 § HUSFL.

text: En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av ett barn som inte har fyllt tolv år,

text: 13 kap. 16 § Socialförsäkringsbalken

text: 4 Bedömning

text: Arbete med läxhjälp eller annat skolarbete ger inte rätt till skattereduktion för rutarbete. Däremot medges skattereduktion för barnpassning som utförs i eller i nära anslutning till bostaden samt lämning och hämtning till och från förskola, grundskola, fritidsaktiviter och liknande. En barnvakt kan även som ett led i barnpassningen hjälpa barnet med läxor och annat skolarbete förutsatt att läxläsningen endast utgör en ringa del av barnpassningen (tio procent) vid varje enskilt tillfälle.

text: Inkomstskattelagen

text: innehåller inte någon definition av begreppet barnpassning men av förarbeten framgår att begreppet barnpassning tar sikte på passning av barn som inte är stora nog att klara sig själva. Som barnvakt räknas däremot inte en privatlärare eller liknande. Det är Skatteverkets uppfattning att förälder till barn upp till och med årskurs sju kan vara i behov av barnpassning i den mening som avses i

text: inkomstskattelagen

text: . Behovet av barnpassning efter skoldagens slut minskar i takt med att barnet blir äldre. Detta avspeglar sig även i

text: socialförsäkringsbalkens

text: regler om rätt till vård av barn där det anges att en förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av barn som inte har fyllt 12 år. Det är Skatteverkets uppfattning att ungdomar från och med årskurs åtta normalt inte har behov av regelbunden tillsyn av en barnvakt efter skoldagens slut. Däremot kan det finnas behov av tillsyn i samband med att föräldrarna är bortresta. Ungdomar som avslutat sin grundskoleutbildning har, enligt Skatteverkets uppfattning, inte behov av barnpassning i den mening som avses i

text: inkomstskattelagen

text: I de fall en vårdnadshavare har anlitat en barnvakt för att passa barnet kan skattereduktion för barnpassning medges fullt ut även om barnvakten i ringa omfattning, högst tio procent, hjälper barnet med läxläsning.

text: Om barnvakten hjälper barnet med läxor och annat skolarbete i mer än 10 procent av tiden vid det aktuella barnpassningstillfället kan köparen av barnvaktstjänsten enbart få skattereduktion för den del av arbetet som avser barnpassning. Det innebär i dessa fall att läxläsning inte till någon del berättigar till skattereduktion. Eftersom barnpassning och läxläsning utförs integrerat får tiden för respektive arbetsuppgifter delas upp i förhållande till den totala arbetstiden vi varje barnpassningstillfälle.

text: För att det ska vara fråga om läxläsning krävs det att barnvakten aktivt hjälper barnet med läxorna eller skolarbetet. Att barnet själv läser sina läxor i bostaden utan att barnvakten hjälper barnet påverkar inte rätten till skattereduktion för barnpassning eftersom barnvaktens arbetsuppgift endast är att passa barnet.

text: Vid det omvända förhållandet dvs. då barnpassningen endast utgör en ringa del av det utförda läxläsningsarbetet (högst tio procent) bör arbetet ses som en del av läxläsningen och skattereduktion kan då inte medges för barnpassningen.

text: Eftersom skattereduktionsgrundande barnpassning inte omfattar privatlärare eller liknande kan skattereduktion inte medges för arbete som innebär att en person handleder och hjälper barnet med olika pedagogiska kunskapsspel som har till syfte att lära och utveckla barnet inom exempelvis matematik, språk eller andra skolämnen.

text: Av utförarens faktura bör det framgå åldern på barnet som passats, hur många timmar som avser barnpassning och hur många timmar som avser hjälp med läxor och annat skolarbete samt priset för barnpassningstimmarna och priset för läxläsningstimmarna.

text: I priset för barnpassning får det inte ingå kompensation för ett lågt pris för läxläsningstjänsterna när dessa säljs tillsammans. En utgångspunkt bör vara att timpriset för barnpassning inte bör överstiga priset för läxläsning.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 409261-07/111

status: upphävt

title: Skrivelse nr 1 med frågor och svar i anledning av nya regler om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn

text: Nytt 2017-06-14:

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Frågor och svar (A) – allmänna förutsättningar för omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn, dnr.

text: 131 101175-17/111

text: , ställningstagandet Frågor och svar (B) – omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn vid arbete på och i byggnader, dnr

text: 131 101180-17/111

text: , ställningstagandet Frågor och svar (C) – omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn vid arbete och uppförande på mark, dnr

text: 131 101225-17/111

text: och ställningstagandet Frågor och svar (D) – bedömning av om vissa tjänster omfattas av omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn, dnr

text: 131 101266-17/111

text: 1 Sammanfattning

text: I denna skrivelse redogörs för allmänna frågor om tillämpningen av de nya reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn som har kommit in till Skatteverket samt verkets svar på dessa frågor. De nya reglerna kommer att träda i kraft den 1 juli 2007.

text: 1 Bakgrund

text: Regeringen lämnade i

text: prop. 2005/06:130

text: förslag om nya regler om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn. Riksdagen beslutade den 2 juni 2006 att anta regeringens förslag. De nya reglerna föranleder ändringar i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, och kommer att träda i kraft den 1 juli 2007.

text: Enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML, i dess nya lydelse, är den som förvärvar en tjänst som avses i andra stycket skyldig att betala mervärdesskatten (skattskyldig) om denne är

text: - en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, eller

text: - en annan näringsidkare som tillhandahåller en näringsidkare som avses i första strecksatsen sådana tjänster.

text: De i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML angivna tjänsterna är

text: 1. sådana tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som enligt gällande koder för Standard för svensk näringsgrensindelning (SNI-koder) kan hänföras till

text: - mark- och grundarbeten

text: - bygg- och anläggningsarbeten,

text: - bygginstallationer,

text: - slutbehandling av byggnader, eller

text: - uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare,

text: 2. byggstädning, och

text: 3. uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter som avses i 1 och 2.

text: Innebörden av begreppen mark- och grundarbeten, bygg- och anläggningsarbeten, bygginstallationer, slutbehandling av byggnader och uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare ska vara densamma som enligt gällande koder för Svensk standard för näringsgrensindelning, SNI (avdelning F, huvudgrupp 45, i gällande SNI; SNI 2002).

text: I 5 kap. 4, 7 och 8 §§ ML finns bestämmelser om omsättningsland för tjänsterna. Tjänsterna måste vara omsatta inom landet för att beskattning ska ske i Sverige och reglerna om omvänd skattskyldighet ska kunna bli tillämpliga.

text: Enligt

text: 10 kap. 1 §

text: ML har en utländsk företagare under vissa förutsättningar rätt till återbetalning av ingående skatt. Av 10 kap. 1 § andra stycket, i dess nya lydelse, framgår att rätt till återbetalning bl.a. föreligger för ingående skatt som avser förvärv eller import som hänför sig till omsättning inom landet för vilken förvärvaren är skattskyldig enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML.

text: Av en ny bestämmelse i

text: 10 kap. 11 e §

text: ML framgår att andra än utländska företagare har rätt till återbetalning av ingående skatt som avser förvärv eller import som hänför sig till omsättning inom landet för vilken förvärvaren är skattskyldig enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML.

text: De nya reglerna har föranlett många frågor till Skatteverket. Nedan besvaras en del allmänna frågor om reglernas tillämpning. Frågor om vilka tjänster som omfattas respektive säljarens och köparens status kommer att besvaras i kommande skrivelser.

text: På Skatteverkets webbplats finns information om de nya reglerna. Det finns också en särskild broschyr om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn, SKV 561 (Ej längre kvar).

text: Fråga 1

text: Vi äger ett antal fastigheter i Sverige och är frivilligt skattskyldiga till mervärdesskatt för uthyrning av en del lokaler. Vi köper ofta olika typer av byggtjänster från andra näringsidkare, men utför inte själva några sådana tjänster och vidaresäljer inte heller några inköpta byggtjänster. Under hösten 2007 kommer vi att låta utföra en större renovering i en av våra fastigheter. Ett svenskt aktiebolag kommer att vara totalentreprenör. Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på de tjänster som vi köper av detta bolag?

text: Svar: Nej, eftersom ni inte själva säljer sådana byggtjänster som kommer att omfattas av de nya reglerna kommer omvänd skattskyldighet inte att gälla när ni köper byggtjänster från totalentreprenören utan denne ska debitera mervärdesskatt på vanligt sätt.

text: Fråga 2

text: Vi brukar utföra snickeriarbeten, framförallt åt privatpersoner. Bland våra planerade arbeten under innevarande år finns ett större uppdrag att renovera köket i en privat villa. Vi kommer att anlita en underentreprenör för de VVS-arbeten som krävs. Arbetena kommer att utföras först efter den 1 juli 2007. Ska omvänd skattskyldighet gälla när underentreprenören fakturerar oss för dessa VVS-arbeten?

text: Svar: VVS-arbete är en sådan tjänst som utgör byggverksamhet enligt SNI 2002 och kommer att omfattas av de nya reglerna om omvänd skattskyldighet till mervärdesskatt. Eftersom ni i er verksamhet mer än tillfälligt tillhandahåller tjänster inom byggsektorn som omfattas av den nya bestämmelsen kommer omvänd skattskyldighet att gälla när ni köper sådana tjänster från en annan näringsidkare.

text: Fråga 3

text: Vi bedriver byggverksamhet och kommer i augusti att påbörja en större entreprenad som innefattar uppförande av ett antal bostadshus i norra Sverige. Vi kommer att anlita ett stort antal underentreprenörer varav några är utländska företagare. Underentreprenörerna kommer i sin tur att anlita såväl svenska som utländska företag för att utföra vissa arbeten. I vilka fall kommer omvänd skattskyldighet att gälla?

text: Svar: Omvänd skattskyldighet kommer att gälla såväl vid transaktioner mellan olika underentreprenörer som när en general- eller totalentreprenör förvärvar tjänster under förutsättning att de tjänster som tillhandahålls är sådana som omfattas av den nya bestämmelsen. De nya reglerna om omvänd skattskyldighet gäller även när utländska företag säljer eller köper den aktuella typen av tjänster. När en utländsk underleverantör säljer sådana tjänster till någon som själv säljer byggtjänster ska omvänd skattskyldighet gälla. Säljaren har rätt till återbetalning av svensk mervärdesskatt på sina kostnader för tillhandahållandet. Om den utländske företagaren inte är registrerad för redovisning av mervärdesskatt i Sverige får denne ansöka om återbetalning av mervärdesskatten hos Skatteverkets utlandsenheter i Stockholm eller Malmö (se

text: 19 kap. 1 §

text: ML).

text: Om någon av de utländska underentreprenörerna köper sådana tjänster som omfattas av bestämmelsen måste denne vara registrerad för redovisning av mervärdesskatt i Sverige och redovisa svensk mervärdesskatt på sitt inköp. Normalt kan underentreprenören dra av motsvarande belopp som en ingående skatt.

text: Fråga 4

text: En underentreprenör som säljer en byggtjänst till ett byggföretag är inte skattskyldig till mervärdesskatt för denna försäljning och ska inte fakturera någon mervärdesskatt eftersom omvänd skattskyldighet gäller. Får underentreprenören ändå dra av den ingående skatten på sina inköp?

text: Svar: I

text: 10 kap. 11 e §

text: ML finns en bestämmelse om rätt till återbetalning av sådan skatt. Begäran om återbetalningen sker på så sätt att beloppet noteras i skattedeklarationen i rutan för ingående skatt (ruta 48 "Ingående moms att dra av" ).

text: Om underentreprenören är en utländsk företagare har denne enligt

text: 10 kap. 1 §

text: ML rätt till återbetalning av den ingående skatten på de inköp som kan hänföras till de tillhandahållna byggtjänsterna. En utländsk företagare som inte är registrerad för redovisning av mervärdesskatt i Sverige får begära återbetalning hos Skatteverkets utlandsenheter i Stockholm eller Malmö (se

text: 19 kap. 1 §

text: ML).

text: Fråga 5

text: Hur bör jag agera om en underentreprenör som jag har anlitat fakturerar med mervärdesskatt trots att omvänd skattskyldighet ska gälla?

text: Svar: Du har som köpare inte någon avdragsrätt för den mervärdesskatt som säljaren har tagit upp i fakturan. Kontakta underentreprenören och be honom att ställa ut en kreditnota på hela beloppet samt en ny faktura utan mervärdesskatt. Av den nya fakturan ska framgå att omvänd skattskyldighet gäller för omsättningen (se

text: 11 kap. 8 § 11

text: ML).

text: Som köpare är du skyldig att redovisa utgående skatt på transaktionen i din skattedeklaration. Om du har full avdragsrätt för den ingående skatten på ditt köp får du dra av samma belopp i rutan för ingående skatt (ruta 48 "Ingående moms att dra av").

text: Fråga 6

text: Ska fakturan innehålla några särskilda uppgifter när omvänd skattskyldighet gäller?

text: Svar: När omvänd skattskyldighet gäller ska enligt

text: 11 kap. 8 § 4

text: ML köparens registreringsnummer till mervärdesskatt anges på fakturan. Enligt

text: 11 kap. 8 § 11

text: ML ska det också framgå att omvänd skattskyldighet gäller. Detta kan anges genom en hänvisning till

text: 1 kap. 2 § 4 b

text: ML, till artikel 199 i mervärdesskattedirektivet eller genom en annan uppgift om att omvänd skattskyldighet gäller, t.ex. "omvänd skattskyldighet för byggtjänster ska tillämpas".

text: Fråga 7

text: En underentreprenör fakturerar under en pågående entreprenad ett a conto med mervärdesskatt under juni 2007. Beställaren betalar dock först i slutet av juli 2007. När fakturering sker gäller nuvarande regler, men när betalningen tas emot har de nya reglerna trätt i kraft vilket innebär att omvänd skattskyldighet kommer att gälla för mervärdesskatten på a contot. Hur bör underentreprenören hantera detta?

text: Svar: Både skattskyldigheten och redovisningsskyldigheten inträder i juli. Omvänd skattskyldighet kommer därför att gälla för mervärdesskatten på a contot. När underentreprenören utfärdar fakturan gäller nuvarande regler och han bör fakturera i enlighet med dessa. Om han har debiterat mervärdesskatt i fakturan och det senare visar sig att omvänd skattskyldighet kommer att bli tillämplig bör han kreditera fakturan och utfärda en ny utan mervärdesskatt. I den senare fakturan ska han ange köparens registreringsnummer till mervärdesskatt samt att omvänd skattskyldighet gäller för omsättningen.

text: En köpare som efter den 1 juli 2007 betalar en a contofaktura med mervärdesskatt som utställts före den 1 juli 2007 bör tillämpa reglerna om omvänd skattskyldighet och redovisa mervärdesskatten på a contot. Köparen bör kontakta underentreprenören och be denna ställa ut en kreditnota på hela beloppet samt en ny faktura upprättad enligt reglerna för omvänd skattskyldighet.

text: Fråga 8

text: Om ett företag enligt samma avtal utfört både en tjänst som omfattas av reglerna för omvänd skattskyldighet och en tjänst som inte omfattas av reglerna, kan företaget då fakturera allt i samma faktura och göra en uppdelning i fakturan eller ska separata fakturor utfärdas för respektive tjänst? Som exempel kan nämnas ett företag som hyr ut ett antal grävmaskiner med förare och några "vanliga" lastbilar med förare.

text: Svar: Det finns inte några bestämmelser som hindrar att tjänsterna faktureras i en och samma faktura. Det är dock viktigt att det tydligt framgår vilka delar som omfattas respektive inte omfattas av omvänd skattskyldighet. Fakturan måste också innehålla alla de uppgifter som krävs enligt

text: 11 kap.

text: ML.

text: Fråga 9

text: Jag har ett mindre byggföretag och redovisar mervärdesskatten i inkomstskattedeklarationen. Ibland anlitar jag en underentreprenör för snickeriarbeten. Jag undrar om omvänd skattskyldighet kommer att gälla för de tjänster jag köper av denne underleverantör.

text: Svar: Reglerna om omvänd skattskyldighet kommer att gälla oavsett företagets storlek. Om du ska redovisa din mervärdesskatt i inkomstskattedeklarationen, gäller detta även sådan mervärdesskatt som ska redovisas på förvärv av byggtjänster. Inköpet ska redovisas i rutan för "Inköp av tjänster i Sverige". Du ska själv räkna ut den utgående skatten och redovisa denna i rutan för "Utgående moms 25 % ". Om du har full avdragsrätt för den ingående skatten på ditt förvärv ska samma belopp ingå i det belopp som redovisas i rutan "Ingående moms att dra av".

text: Enligt

text: 10 kap. 31 § skattebetalningslagen (1997:483)

text: är en förutsättning för att du ska få redovisa din mervärdesskatt i inkomstdeklarationen att ditt beskattningsunderlag till mervärdesskatt är högst 1 000 000 kr. Observera att om du köper byggtjänster kan ditt beskattningsunderlag bli större än tidigare eftersom de inköpta tjänsterna ingår i köparens beskattningsunderlag. Om ditt beskattningsunderlag då överstiger 1 000 000 kr har du inte längre rätt att redovisa mervärdesskatten i inkomstdeklarationen. Om du själv säljer byggtjänster för vilka omvänd skattskyldighet kommer att gälla kommer dessa omsättningar dock framöver inte att ingå i ditt beskattningsunderlag.

text: Fråga 10

text: Jag har en årsomsättning på strax under 3 000 000 kr. Jag kommer efter den 1 juli 2007 att bli skattskyldig för mervärdesskatten på mina förvärv av byggtjänster. Kommer detta att påverka mina möjligheter att tillämpa bokslutsmetoden framöver?

text: Svar: Enligt

text: 13 kap. 8 § första stycket

text: ML får företag som inte behöver lämna årsredovisning enligt

text: 6 kap 1 § bokföringslagen (1999:1078)

text: använda bokslutsmetoden om årsomsättningen är högst 3 000 000 kr. Ett byggföretags försäljning räknas som omsättning hos säljaren även om omvänd skattskyldighet kommer att gälla för mervärdesskatten på transaktionen. Det betyder att möjligheten att tillämpa bokslutsmetoden inte kommer att påverkas av de nya reglerna om omvänd skattskyldighet.

text: Fråga 11

text: Det förekommer att byggföretag överlåter sina fordringar till factoringbolag. Påverkar detta bedömningen av om omvänd skattskyldighet ska tillämpas?

text: Svar: Byggföretaget fakturerar sin beställare. Om tillhandahållandet avser en sådan byggtjänst som omfattas av de nya reglerna och köparen är en näringsidkare som i sin verksamhet mer än tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster eller en mellanman som vidaresäljer den aktuella tjänsten till ett byggföretag gäller omvänd skattskyldighet. Att byggföretaget sedan överlåter sin fordran enligt fakturan på annan, påverkar inte bedömningen av om omvänd skattskyldighet ska gälla för mervärdesskatten på byggtjänsten.

text: Fråga 12

text: Vad gäller beträffande bokföringen av transaktioner där omvänd skattskyldighet ska tillämpas? Krävs det några nya konton?

text: Svar: Den s.k. baskontoplanen har utökats med ett antal konton, se vidare på BAS-kontogruppens webbplats, www.bas.se.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 409437-07/111

title: Skrivelse nr 2 med frågor och svar i anledning av nya regler om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn

text: Nytt: 2008-02-29

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Sammanställning nr 6 med frågor och svar i anledning av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn, dnr

text: 131 134268-08/111

text: 1 Sammanfattning

text: I denna skrivelse redogör Skatteverket för sin syn på ett antal frågor om vilka tjänster som kommer att omfattas av de nya reglerna. Skatteverket har tidigare i skrivelse 2007-06-26, dnr

text: 131 409261-07/111

text: , redogjort för sin syn på ett antal allmänna frågor om tillämpningen av de nya reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn.

text: 2 Bakgrund

text: Den 1 juli 2007 kommer nya regler om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn att träda i kraft. Enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, i dess nya lydelse, är den som förvärvar en tjänst som avses i andra stycket skyldig att betala mervärdesskatten (skattskyldig) om denne är - en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, eller - en annan näringsidkare som tillhandahåller en näringsidkare som avses i första strecksatsen sådana tjänster. De i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML angivna tjänsterna är 1. sådana tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som enligt gällande koder för Standard för svensk näringsgrensindelning (SNI-koder) kan hänföras till

text: - mark- och grundarbeten- bygg- och anläggningsarbeten,- bygginstallationer,- slutbehandling av byggnader, eller- uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare,

text: 2. byggstädning, och

text: 3. uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter som avses i 1 och 2. Standarden för svensk näringsgrensindelning, SNI, är en statistisk standard för klassificering av produktionsenheter (företag, arbetsställen etc.) till näringsgrenar och branscher. I gällande SNI; SNI 2002, finns en uppräkning av aktiviteter som är hänförliga till "byggverksamhet" (avdelning F, huvudgrupp 45). Med byggverksamhet avses mark- och grundarbeten, bygg- och anläggningsarbeten, bygginstallationer, slutbehandling av byggnader samt uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare. Dessa grupper är i sin tur indelade i olika under- och detaljgrupper. Innebörden av begreppen mark- och grundarbeten, bygg- och anläggningsarbeten, bygginstallationer, slutbehandling av byggnader samt uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare i ML ska vara densamma som enligt SNI 2002. Aktuella och detaljerade uppgifter om vad för slags arbeten etc. som kan hänföras till byggverksamhet finns tillgängliga i Statistiska Centralbyråns sökfunktion för SNI på www.foretagsregistret.scb.se. Uppgifterna uppdateras löpande av Statistiska Centralbyrån. I 5 kap. 4, 7 och 8 §§ ML finns bestämmelser om omsättningsland för tjänsterna. Tjänsterna måste vara omsatta inom landet för att beskattning ska ske i Sverige och reglerna om omvänd skattskyldighet ska kunna bli tillämpliga. De nya reglerna har föranlett många frågor till Skatteverket. Nedan besvaras ett antal frågor om vilka tjänster som kommer att omfattas. Allmänna frågor om reglernas tillämpning har besvarats i en tidigare skrivelse och ett antal frågor om säljarens och köparens status kommer att besvaras i en kommande skrivelse.

text: Fråga 1 Försäljning och installation av hissar Är försäljning med montering/installation av hissar och rulltrappor en bygginstallation som omfattas av reglerna? Svar: Ja, i SNI 2002 omfattas dessa av kod 45310 som ingår i avdelning F byggverksamhet. Däremot omfattas inte reparation och underhåll av hissar och rulltrappor (se SNI-kod 29220).

text: Fråga 2 Snöröjning m.m.

text: Omfattas snöröjning, sandning och liknande tjänster av de nya reglerna om omvänd skattskyldighet? Svar: Nej, bl.a. snöröjning, snöplogning, sandning och saltning av vägar, start- och landningsbanor omfattas av kod 90030 och utgör inte byggverksamhet enligt SNI 2002. Fråga 3 Trädgårdsskötsel Är trädgårdsskötsel, buskröjning, skötsel av gräs, buskar och träd, gräsklippning och trädbeskärning sådana tjänster som omfattas av de nya reglerna? Svar: Trädgårdsskötsel i parker, privata trädgårdar och liknande, gräsklippning samt beskärning av träd i parker, privata trädgårdar och liknande omfattas av kod 01410 och utgör inte byggverksamhet enligt SNI 2002. De nya reglerna om omvänd skattskyldighet blir därför inte tillämpliga på sådana tjänster. "Buskröjning, vägar" omfattas dock av kod 45110, och är en sådan tjänst som kommer att omfattas av reglerna. Trädgårdsanläggning omfattas av kod 45250 och utgör också en sådan tjänst som omfattas av reglerna.

text: Fråga 4 Tillverkning och montering av stålhallar Vårt företag producerar och monterar stommar till stålhallar av olika slag. Det kan vara olika typer av lagerbyggnader, men även större sporthallar etc. Vi köper in stål och plåt som vi bockar och böjer efter ritning för att passa den planerade byggnaden. Byggnaden skruvas sedan ihop efter ritning. Kommer omvänd skattskyldighet att gälla för dessa tillhandahållanden i de fall då vår kund är ett byggföretag? Svar: I gällande SNI, SNI 2002, finns en uppräkning av aktiviteter som utgör byggverksamhet (avdelning F, huvudgrupp 45). Tillverkning av metallstommar och delar därav ingår i kod 28110 enligt SNI 2002. Som exempel på vad som ingår i koden anges bl.a. tillverkning av monterade eller monteringsfärdiga byggnader av järn eller stål och tillverkning av monteringsfärdiga byggnader av metall. Vidare ingår även uppförande på byggplatsen av monteringsfärdiga hus av metall då det utförs av tillverkaren samt installation och uppförande av egentillverkade metallstommar. Att tillverka och montera stommar till stålhallar av olika slag på det sätt som ni beskriver ingår alltså inte i avdelning F, huvudgrupp 45 och utgör inte byggverksamhet enligt SNI 2002. De nya reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt kommer därför inte att bli tillämpliga i de fall då ni på uppdrag tillverkar och monterar dessa hallar i Sverige. Mervärdesskatt ska debiteras i fakturan enligt allmänna regler. Detta gäller oavsett om köparen är en sådan näringsidkare som omfattas av de nya bestämmelserna (t.ex. ett byggföretag) eller inte.

text: Fråga 5 Installation av brännare Ett mindre företag i södra Sverige installerar olika typer av brännare för hushållsbruk, bl.a. pelletsbrännare. Kommer omvänd skattskyldighet att gälla i de fall då dessa tjänster utförs åt företag i byggbranschen? Svar: Vi har uppfattat SNI 2002 så att installation av brännare för hushållsbruk ingår i kod 45331 och därför utgör byggverksamhet. I och för sig nämns bland uppslagstexterna till kod 45331 endast reparation och underhåll av brännare för hushållsbruk. De uppslagstexter som finns till varje kod är dock endast exempel på vad som ingår. Det framgår också under kod 29210 att installation och reparation av pannor och brännare för centraluppvärmning för hushållsbruk inte ingår i denna kod utan i kod 45331. Enligt Skatteverkets uppfattning kommer omvänd skattskyldighet att gälla i de fall företaget tillhandahåller installation av brännare för hushållsbruk till ett byggföretag.

text: Fråga 6 Leverans och montering av betongblock Omfattas leverans och montering av betongblock av begreppet byggverksamhet? Svar: Ja, montering och uppsättning av byggnadsstommar ingår i kod 45211 och utgör byggverksamhet enligt SNI 2002. Observera att montering och installation av egentillverkade monteringsfärdiga byggnader av betong omfattas av kod 26619 och inte utgör byggverksamhet enligt SNI 2002.

text: Fråga 7 Krossning av sten Vårt företag har en mobil stenkross. I samband med t.ex. vägbyggen sprängs stora stenblock ur berget. Vi åtar oss att krossa dessa stenblock till mindre bitar. Kommer dessa tjänster att omfattas av de nya reglerna om omvänd skattskyldighet? Svar: Nej, detta utgör ett arbete på vara (stenblock) och kommer inte att omfattas av de nya reglerna (jfr SNI-kod 26701). Fråga 8 Leverans av betong Ett aktiebolag säljer betong. Betongen transporteras till en gjutplats och läggs ut med olika metoder. Betongen kan levereras från roterbil med ränna eller med band. Rännan eller bandet går att reglera i viss omfattning. En annan metod är att genom pumpning förflytta betongen direkt till den byggnadsform där den ska stelna. För- och efterarbeten (t.ex. vibrering, härdning och annan efterbehandling) ingår inte i bolagets tillhandahållande utan utförs av beställarens anställda. Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på bolagets tillhandahållanden i de fall då köparen är en sådan näringsidkare som omfattas av de nya reglerna? Svar: När de nya reglerna om omvänd skattskyldighet aktualiseras måste först konstateras om en transaktion innebär att en vara eller en tjänst levereras. Först om det är en tjänst som tillhandahålls kan det bli aktuellt att tillämpa omvänd skattskyldighet. Oavsett vilken av de i frågan beskrivna metoderna som används anser Skatteverket att tillhandahållandet utgör leverans av vara. Om en säljare åtar sig att transportera varan till en avtalad plats anses transportåtagandet inte vara en särskild prestation som medför att en tjänst tillhandahålls. Transporten ingår som en del i tillhandahållandet av varan och ersättning för sådana bikostnader som fraktkostnader utgör en del av priset för varan. Avlastning av varan utgör en del av åtagandet att transportera varan. Fråga 9 Transport av jord med dumpers inom ett byggområde Är transport av jord med dumpers inom ett byggområde en sådan tjänst som kommer att omfattas av de nya reglerna om omvänd skattskyldighet? Svar: Ja, transport av jordmassor inom ett byggområde med t.ex. en dumper omfattas av kod 45110 enligt SNI 2002. Omvänd skattskyldighet kan därför bli tillämplig om en sådan tjänst utförs till en sådan förvärvare som omfattas av reglerna. Detta gäller även för uthyrning av dumper med förare som omfattas av kod 45500. Vägtransporter av gods omfattas av SNI-kod 60240 och utgör inte byggverksamhet enligt SNI 2002. Bland de exempel på vad som ingår i kod 60240 anges lastbils- och annan vägtransport av gods och transporter på vägar inom gruv- och industriområde. Uthyrning av lastbilar med förare innefattas också i denna kod. Transport av jordmassor inom ett byggområde med lastbil nämns inte särskilt i SNI 2002. Enligt Skatteverkets uppfattning utgör detta en transporttjänst som inte omfattas av de nya reglerna om omvänd skattskyldighet. Fråga 10 Markundersökningar Markundersökning utgör byggverksamhet enligt SNI 2002. Gäller det alla typer av markundersökningar? Svar: Nej, kod 45120 omfattar bl.a. provborrning och provtagning i samband med byggnads- och anläggningsarbete samt geofysiska och geologiska markundersökningar för bygg och anläggning. Däremot omfattas inte geofysiska, geologiska och seismologiska undersökningar i samband med olje- och naturgasprospektering och inte heller produktionsborrning i anslutning till råpetroleum- och naturgasutvinning.

text: Fråga 11 Uthyrning av kranar utan förare Ett företag hyr ut kranar utan förare. I tillhandahållandet ingår även att montera kranarna på en viss byggarbetsplats samt att demontera dem efter hyresperiodens slut. Kommer omvänd skattskyldighet att bli tillämplig på företagets tillhandahållande i de fall då köparen är ett företag i byggbranschen? Svar: Nej, uthyrning av byggkran utan förare omfattas inte av den nya bestämmelsen om omvänd skattskyldighet. Inte heller montering eller demontering av en byggkran utgör en byggtjänst som omfattas av de nya reglerna. Detta får enligt Skatteverkets uppfattning anses gälla även om byggkranen fästes i mark eller byggnad för att få erforderlig stabilitet.

text: Fråga 12 Uthyrning av arbetskraft Uthyrning av arbetskraft för utförande av de särskilt angivna byggtjänsterna omfattas av omvänd skattskyldighet. Vad avses med begreppet uthyrning av arbetskraft? Svar: Uthyrning av arbetskraft föreligger när en företagare hyr ut personal och kunden svarar för arbetsledning, bestämmer arbetsmetoder och definierar arbetsuppgifterna. Leverantören debiterar per tid och har inget garantiansvar för utfört arbete.

text: Fråga 13 Leverans av grus Vi levererar grus till olika entreprenörer som har i uppdrag att anlägga eller underhålla vägar. Kommer omvänd skattskyldighet att gälla för våra tillhandahållanden? Svar: Enbart leverans av grus utgör ett tillhandahållande av en vara och omfattas inte av de nya reglerna om omvänd skattskyldighet. Om en uppdragstagare enligt avtal åtar sig att anlägga eller underhålla en väg och i samband därmed tillhandahåller grus eller annat material får materialet dock anses ingå i det tillhandahållande som avser anläggande respektive underhåll av väg och omvänd skattskyldighet kommer att gälla för hela tillhandahållandet om köparen är en sådan förvärvare som omfattas av reglerna.

text: Fråga 14 Installation av utrustning för särskild verksamhet

text: Uppförande eller installation av industriutrustning utgör inte byggverksamhet enligt SNI 2002 och kommer därför inte att omfattas av de nya reglerna. Vad gäller beträffande uppförande eller installation av utrustning för annan särskild verksamhet som bedrivs på en fastighet? Svar: Omvänd skattskyldighet kan komma att gälla för tjänst som avser uppförande eller installation av utrustning för annan verksamhet än industriell verksamhet. Som exempel kan nämnas att anläggningsarbeten avseende ventilationsutrustning för datorcentraler, kontor och butiker samt underhåll och reparation av kyl- och frysutrustning i butiker och storkök utgör byggverksamhet enligt SNI 2002.

text: Fråga 15 Installation både för industriell verksamhet och för byggnadens allmänna bruk Ett aktiebolag har fått i uppdrag att installera ventilationsutrustning i en byggnad som innehåller en industrilokal samt ett antal kontorsrum. Köparen är en sådan näringsidkare som i sin verksamhet mer än tillfälligt tillhandahåller byggtjänster. Ventilationsutrustningen är dels för industriellt bruk (SNI 29230) och dels för byggnadens allmänna bruk (SNI 45332). Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på hela tillhandahållandet eller endast för den del tjänsten som avser den del av ventilationsutrustningen som är för byggnadens allmänna bruk? Svar: Om bolaget tillhandahåller en enda tjänst avseende installation av ventilation skulle det bli konstlat att dela upp tillhandahållandet. Skatteverket anser därför att om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda ska omvänd skattskyldighet tillämpas på hela tillhandahållandet om detta huvudsakligen avser installation av ventilationsutrustning för byggnadens allmänna bruk. Om en sådan installationstjänst huvudsakligen avser särskild ventilationsutrustning för industriellt bruk kommer däremot de nya reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inte att bli tillämpliga på tillhandahållandet.

text: Fråga 16 Byggstädning Vårt företag tillhandahåller städning av byggnader efter utförda byggnadsarbeten. Vi kan också åta oss att städa mobila platskontor och manskapsbodar. Byggstädning omnämns särskilt som en av de tjänster som ska omfattas av den nya bestämmelsen om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn. Vad avses med begreppet byggstädning i detta sammanhang? Svar: Av 1 kap. 2 § första stycket 4 b samt andra stycket 2 ML framgår att byggstädning är en tjänst som omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn. Enligt Skatteverkets uppfattning avses med begreppet byggstädning städning av det nybyggda eller nyrenoverade huset, före inflyttning. Reglerna om omvänd skattskyldighet har införts med stöd av artikel199.1 a ) i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: (mervärdesskattedirektivet). Enligt denna bestämmelse kan regler om omvänd skattskyldighet bl.a. tillämpas för tillhandahållande av byggtjänster, inbegripet reparations-, rengörings-, underhålls-, ombyggnads- och rivningstjänster avseende fast egendom. Manskapsbodar och mobila platskontor tillhör inte fastigheten utan är normalt att betrakta som lös egendom. En separat tjänst som består i att manskapsbodar eller mobila platskontor städas under byggtiden omfattas därför inte av reglerna om omvänd skattskyldighet. Tömning av container eller annan bortforsling av avfall omfattas inte heller av begreppet byggstädning i

text: 1 kap 2 §

text: ML.

text: Fråga 17 Material tillhandahålls i samband med en byggtjänst Vi bedriver verksamhet inom byggbranschen och har många uppdrag som underentreprenör till större byggföretag. I vissa fall tillhandahåller vi själva det byggmaterial som vi arbetar med. Vi brukar utfärda en separat faktura på materialet redan i början av den period då arbetena utförs medan arbetena faktureras först när dessa är slutförda och i förekommande fall godkända. Kommer omvänd skattskyldighet att gälla för mervärdesskatten på den totala ersättningen eller endast för den del som avser de utförda arbetena? Svar: Om ert företag enbart levererar byggmaterial ska en sådan omsättning inte omfattas av omvänd skattskyldighet enligt de nya reglerna. En sådan transaktion innebär omsättning av en vara och är inte en omsättning av en byggtjänst. Detta gäller oavsett om säljaren är ett byggföretag eller inte. Omvänd skattskyldighet ska gälla för ett tillhandahållande som innebär att en byggtjänst utförs. Den omvända skattskyldigheten omfattar då även material och andra varor som tillhandahålls i samband med tjänsten. Om ett avtal har ingåtts som innebär att ni ska tillhandahålla ett byggföretag en byggtjänst och att ni i samband därmed ska tillhandahålla byggmaterialet kommer alltså omvänd skattskyldighet att gälla för hela omsättningen. Att varor och tjänster faktureras separat på sätt som beskrivits i frågan påverkar inte denna bedömning. Fråga 18 Försäljning och montering av trägolv En byggmaterialhandlare säljer bl.a. olika typer av trägolv. Om kunden så önskar kan företaget också tillhandahålla egna hantverkare som lägger golven. Vad gäller om ett företag, som i sin verksamhet mer än tillfälligt säljer byggtjänster, har köpt golvmaterial, vilket har levererats och fakturerats, efter några månader vänder sig till säljaren för att anlita dennes hantverkare för att lägga golven? Kommer omvänd skattskyldighet att gälla för båda tillhandahållandena eller enbart för den senare transaktionen? Svar: I detta fall synes parterna från början ha ingått ett avtal om enbart leverans av varor. Omvänd skattskyldighet kommer därför inte att gälla för det tillhandahållande som avser försäljning av golvmaterial. När köparen senare vänder sig till säljaren för att beställa en tjänst som avser golvläggning är detta ett nytt avtal. Omvänd skattskyldighet kommer att bli tillämplig på detta tillhandahållande. Fråga 19 Ändrings- och tilläggsarbeten Ska omvänd skattskyldighet tillämpas på ändrings- och tilläggsarbeten? Svar: Ändrings- och tilläggsarbeten ingår normalt i en avtalad entreprenad. Om arbetena har ett sådant samband med entreprenaden att de kan anses ingå i denna ska den metod användas som tillämpats för entreprenaden i övrigt. Om det däremot är fråga om ett åtagande skiljt från entreprenaden i övrigt ska frågan om omvänd skattskyldighet ska tillämpas bedömas utifrån karaktären av just de aktuella arbetena.

text: Fråga 20 Åtgärder som omfattas av garantiåtagande Omfattas åtgärder som utförs enligt ett garantiåtagande av omvänd skattskyldighet? Svar: Ja, om ersättning betalas för åtgärderna och det är fråga om en byggtjänst som omfattas av reglerna samt köparen är en sådan näringsidkare som i sin verksamhet mer än tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster eller en "mellanman" som vidaresäljer den aktuella tjänsten till ett byggföretag.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 409443-07/111

title: Skrivelse nr 3 med frågor och svar i anledning av nya regler om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn

text: Nytt 2017-06-14:

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Frågor och svar (A) – allmänna förutsättningar för omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn, dnr.

text: 131 101175-17/111

text: , ställningstagandet Frågor och svar (B) – omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn vid arbete på och i byggnader, dnr

text: 131 101180-17/111

text: , ställningstagandet Frågor och svar (C) – omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn vid arbete och uppförande på mark, dnr

text: 131 101225-17/111

text: och ställningstagandet Frågor och svar (D) – bedömning av om vissa tjänster omfattas av omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn, dnr

text: 131 101266-17/111

text: 1 Sammanfattning

text: Denna skrivelse innehåller en sammanställning av ett antal frågor om säljarens och köparens status samt Skatteverkets svar på dessa.

text: Skatteverket har tidigare i två skrivelser 2007-06-26, dnr

text: 131 409261-07/111

text: , och 2007-06-26, dnr

text: 131 409437-07/111

text: , redogjort för sin syn på ett antal frågor i anledning av de nya reglerna som har kommit in till Skatteverket. Dessa skrivelser innefattade dels allmänna frågor om tillämpningen av de nya reglerna och dels frågor om vilka tjänster som omfattas av bestämmelserna.

text: 2 Bakgrund

text: Den 1 juli 2007 kommer nya regler om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn att träda ikraft.

text: Enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, i dess nya lydelse, är den som förvärvar en tjänst som avses i andra stycket skyldig att betala mervärdesskatten (skattskyldig) om denne är

text: - en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, eller - en annan näringsidkare som tillhandahåller en näringsidkare som avses i första strecksatsen sådana tjänster.

text: De i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML angivna tjänsterna är

text: 1. sådana tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som enligt gällande koder för Standard för svensk näringsgrensindelning (SNI-koder) kan hänföras till

text: - mark- och grundarbeten

text: - bygg- och anläggningsarbeten,

text: - bygginstallationer,

text: - slutbehandling av byggnader, eller

text: - uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare,

text: 2. byggstädning, och

text: 3. uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter som avses i 1 och 2.

text: Omvänd skattskyldighet kan bli tillämplig när ett företag tillhandahåller de särskilt angivna tjänsterna. Detta gäller oavsett om företaget är eller normalt inte är verksamt inom byggsektorn. Det avgörande är den tillhandahållna tjänstens karaktär och inte vilken verksamhet det säljande företaget normalt bedriver eller vilken SNI-kod det har åsatts. Omvänd skattskyldighet enligt de nya reglerna kan bli tillämplig oavsett om säljaren är ett svenskt eller ett utländskt företag.

text: För att omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn ska bli tillämplig krävs att köparen är en näringsidkare som i sin verksamhet mer än tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster som anges i bestämmelsen eller att han vidaresäljer den aktuella tjänsten till en sådan näringsidkare. Omvänd skattskyldighet kan bli tillämplig såväl för svenska köpare som för utländska. Den SNI-kod som köparen har åsatts har inte någon betydelse vid bedömningen av om denne är en sådan förvärvare som omfattas av de nya reglerna. Avgörande är om köparen i sin verksamhet tillhandahåller de särskilt uppräknade tjänsterna eller som mellanman vidaresäljer inköpta byggtjänster till en sådan näringsidkare. Bestämmelsen gäller även för förvärvare som uteslutande utför de särskilt uppräknade tjänsterna med anlitande av underentreprenörer.

text: I 5 kap. 4, 7 och 8 §§ ML finns bestämmelser om omsättningsland för tjänsterna. Tjänsterna måste vara omsatta inom landet för att beskattning ska ske i Sverige och reglerna om omvänd skattskyldighet ska kunna bli tillämpliga. I de följande frågeställningarna förutsätts i samtliga fall att tillhandahållna tjänster är omsatta i Sverige.

text: De nya reglerna har föranlett många frågor till Skatteverket. Nedan besvaras ett antal frågor om säljarens och köparens status. Allmänna frågor om reglernas tillämpning samt frågor om vilka tjänster som omfattas har besvarats i två tidigare skrivelser, 2007-06-26, dnr

text: 131 409261-07/111

text: , och 2007-06-26, dnr

text: 131 409437-07/111

text: . Skatteverket har vidare, i skrivelser 2007-05-07, dnr

text: 131 307716-07/111

text: , samt 2007-05-07, dnr

text: 131 307721-07/111

text: , tagit ställning till hur reglerna ska tillämpas vid försäljning till staten respektive till en kommun.

text: Fråga 1

text: Gäller de nya reglerna om omvänd skattskyldighet även för utländska byggföretag?

text: Svar: Omvänd skattskyldighet gäller oavsett om köparen är ett svenskt eller ett utländskt företag, förutsatt att villkoren beträffande tjänstens art och beställarens karaktär är uppfyllda. Om ett utländskt byggföretag anlitar en underentreprenör för arbeten på fastighet i Sverige, måste det utländska företaget registrera sig till mervärdesskatt i Sverige och redovisa utgående mervärdesskatt på sitt förvärv. Om förvärvet görs för en verksamhet som medför skattskyldighet till eller rätt till återbetalning av mervärdesskatt kan byggföretaget dra av motsvarande belopp som en ingående skatt.

text: Omvänd skattskyldighet gäller sedan tidigare för utländska företags tillhandahållande av bl.a. byggtjänster i Sverige till någon som är registrerad till mervärdesskatt här. Den utländske företagaren kan dock ha begärt att bli skattskyldig för mervärdesskatten på dessa tillhandahållanden. Den möjligheten försvinner den 1 juli beträffande omsättning av byggtjänster till en sådan förvärvare som omfattas av de nya reglerna. I sådana fall kommer obligatorisk omvänd skattskyldighet att gälla.

text: Fråga 2

text: Om mitt byggföretag utför en byggtjänst som omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet åt ett städbolag, ska jag då ta ut mervärdesskatt på fakturan?

text: Svar: Om städbolaget i sin verksamhet "inte endast tillfälligt" tillhandahåller tjänster som omfattas av de nya reglerna (t.ex. byggstädning) gäller omvänd skattskyldighet och mervärdesskatt ska inte tas ut. I annat fall ska mervärdesskatt tas ut på vanligt sätt.

text: Motsvarande bedömning måste göras om köparen bedriver en annan typ av näringsverksamhet som kan tänkas innefatta att tillhandahålla tjänster som omfattas av reglerna. Som exempel kan nämnas företag som hyr ut maskiner med förare, företag som säljer byggmaterial och tillhandahåller egna snickare samt bemanningsföretag. Påpekas bör att även företag som bedriver helt andra typer av verksamheter omfattas av bestämmelserna om de mer än tillfälligt tillhandahåller byggtjänster. Om du som tillhandahåller byggtjänster är osäker på om din köpare är en sådan förvärvare som omfattas av bestämmelserna eller inte bör du därför fråga köparen.

text: Fråga 3

text: Vi äger ett antal fastigheter och har egen personal anställd som utför fastighetsskötsel inkluderande mindre reparationer dels på de egna fastigheterna och dels på uppdrag av andra fastighetsägare. Är vårt företag en sådan förvärvare som omfattas av de nya reglerna?

text: Svar: Nej, fastighetsskötsel på uppdrag innefattas i kod 70329 enligt SNI 2002 och omfattas inte av reglerna. Denna kod innefattar bl.a. fastighetsskötsel inkluderande fastighetsdrift, städning och underhåll av lokalerna i en fastighet, kontroll av system för värme, ventilation och luftkonditionering samt fastighetsunderhåll innefattande mindre reparationer. Eftersom ni i er verksamhet inte tillhandahåller några tjänster som ingår i huvudgrupp 45 i SNI 2002, kommer omvänd skattskyldighet enligt de nya reglerna inte att bli tillämplig när ni förvärvar byggtjänster.

text: Fråga 4

text: Jag bedriver enskild näringsverksamhet och min huvudsakliga verksamhet består i att tillhandahålla olika typer av byggtjänster. Omvänd skattskyldighet kommer därför att gälla om jag t.ex. anlitar en snickare som underleverantör. Jag har för avsikt att låta utföra vissa renoveringsarbeten i min privata villa. Kommer omvänd skattskyldighet att gälla även för dessa förvärv, förutsatt att det rör sig om sådana tjänster som omfattas av de nya reglerna?

text: Svar: Nej, reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn gäller, enligt Skatteverkets uppfattning, endast om köparen i sin näringsverksamhet förvärvar sådana tjänster som omfattas av reglerna. Om förvärven avser en villafastighet, eller en annan bostadsfastighet, som i sin helhet används av ägaren eller denne närstående för permanent- eller fritidsboende och som inte utgör en tillgång i näringsverksamheten, kommer omvänd skattskyldighet inte att bli tillämplig. Det byggföretag som säljer tjänsterna ska i dessa fall debitera mervärdesskatt på vanligt sätt.

text: Fråga 5

text: Vårt transportföretag utför huvudsakligen vägtransporter av gods med egna lastbilar. Vi har även några grävmaskiner som vi hyr ut med förare mot ersättning per tid. Vårt bolag har åsatts SNI-koden 60240. Innebär det att omvänd skattskyldighet inte kommer att bli tillämplig om vi köper byggtjänster t.ex. avseende våra garage?

text: Svar: Avgörande för om omvänd skattskyldighet ska tillämpas är tjänstens art och om köparen är en sådan näringsidkare som avses i bestämmelserna. Den SNI-kod som förvärvaren har åsatts påverkar inte bedömningen av huruvida omvänd skattskyldighet ska tillämpas eller inte. Eftersom ni i er verksamhet hyr ut grävmaskiner med förare per tid och detta är en sådan tjänst som omfattas av de nya reglerna kommer omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt att gälla när ni köper byggtjänster från en annan näringsidkare.

text: Fråga 6

text: En lantbrukare har i sin verksamhet en traktorgrävare. Han åtar sig ibland att utföra grävningsarbeten som omfattas av kod 45110. Dessa arbeten utgör en mycket liten del av hans verksamhet, men förkommer regelbundet under vissa delar av året. Under hösten 2007 kommer han att anlita en snickare för att utföra reparationer på en av hans stallbyggnader. Stallbyggnaden används endast i jordbruksverksamheten. Kommer omvänd skattskyldighet att gälla för de utförda tjänsterna?

text: Svar: Enligt den nya bestämmelsen om omvänd skattskyldighet är den som förvärvar en sådan byggtjänst som anges i bestämmelsen skyldig att betala mervärdesskatten (skattskyldig) för den förvärvade tjänsten bl.a. om denne är en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster.

text: I den aktuella bestämmelsen finns inte någon begränsning som innebär att omvänd skattskyldighet ska gälla endast i de fall då en sådan näringsidkare vidaresäljer den förvärvade tjänsten. Inte heller ska, enligt Skatteverkets uppfattning, bestämmelsen tolkas så att omvänd skattskyldighet endast blir tillämplig på de förvärv som avser den del av en näringsidkares verksamhet i vilken han tillhandahåller sådana tjänster som anges i bestämmelsen.

text: Lantbrukaren utför i sin verksamhet grävningsarbeten. Tjänsterna utgör sådana mark- och grundarbeten som kommer att omfattas av den nya bestämmelsen. Eftersom dessa uppdrag utförs med viss regelbundenhet är lantbrukaren en sådan näringsidkare som i sin verksamhet mer än tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster som kommer att omfattas av den nya bestämmelsen. Omvänd skattskyldighet kommer därför att gälla när lantbrukaren i sin verksamhet från ett annat företag förvärvar sådana tjänster. Detta gäller även om förvärven avser t.ex. en stallbyggnad som endast används i jordbruksverksamheten.

text: Fråga 7

text: En ekonomisk förening för grävmaskinsföretag fakturerar kunderna för de grävningsarbeten som utförts av medlemsföretagen. Därefter sker en avräkning mellan den ekonomiska föreningen och respektive medlemsföretag. Grävningsarbetena omfattas av kod 45110 i SNI 2002.

text: Kommer omvänd skattskyldighet att bli tillämplig för mervärdesskatten på de belopp som faktureras kunderna respektive på avräkningarna mellan föreningen och medlemsföretagen?

text: Svar: Vid bedömningen av om omvänd skattskyldighet ska tillämpas måste först konstateras om den ekonomiska föreningen säljer tjänsterna i eget namn eller fakturerar för grävmaskinsföretagens räkning.

text: Om föreningen säljer tjänsterna i eget namn, innebär varje försäljning att det sker två omsättningar enligt ML, en omsättning mellan grävmaskinsföretaget och föreningen och en omsättning mellan föreningen och kunden. I så fall kommer omvänd skattskyldighet att gälla för mervärdesskatten på omsättningen mellan grävmaskinsföretaget och föreningen. Huruvida omvänd skattskyldighet gäller för mervärdesskatten på omsättningen mellan föreningen och kunden beror på om kunden är en sådan förvärvare som omfattas av de nya reglerna eller inte.

text: Om den ekonomiska föreningen däremot förmedlar tjänsterna i medlemmarnas namn och för deras räkning kommer förmedlingstjänsten inte att vara en sådan tjänst som omfattas av den nya bestämmelsen om omvänd skattskyldighet. Huruvida omvänd skattskyldighet kommer att gälla för mervärdesskatten på omsättningen mellan grävmaskinsföretaget och kunden beror på om kunden är en sådan förvärvare som omfattas av de nya reglerna eller inte.

text: Fråga 8

text: Ett företag som normalt inte säljer byggtjänster kommer i augusti 2007 att vidaresälja ett måleriarbete avseende en kontorsbyggnad till ett byggföretag. I oktober kommer företaget, i samband med renovering av företagets egna kontorslokaler, att förvärva ett antal byggtjänster som omfattas av de nya reglerna. Dessa byggtjänster kommer inte att vidaresäljas. Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på de tjänster som företaget förvärvar i samband med renoveringen av de egna kontorslokalerna?

text: Svar: Omvänd skattskyldighet ska gälla om förvärvaren är en

text: Den andra strecksatsen har tillkommit för att det inte ska vara möjligt att åstadkomma att omvänd skattskyldighet inte ska gälla genom att sätta in ett icke-byggföretag i en entreprenadkedja. En mellanman blir skattskyldig för förvärv av sådana tjänster som han vidaresäljer till ett "byggföretag". Enligt Skatteverkets uppfattning blir en sådan "mellanman" däremot inte skattskyldig för mervärdesskatten på byggtjänster som han inte vidaresäljer till ett byggföretag. Det har därvid inte någon betydelse om förvärven sker under samma räkenskapsår.

text: I detta sammanhang bör dock noteras att om en sådan "mellanman" mer än tillfälligt vidaresäljer byggtjänster blir denne en sådan näringsidkare som omfattas av första strecksatsen. Omvänd skattskyldighet kommer då att gälla för mervärdesskatten på företagets förvärv av sådana byggtjänster som omfattas av bestämmelsen. Detta gäller även om byggtjänsten inte vidaresäljs.

text: Fråga 9

text: En snickare kommer i juli att utföra reparationer på en byggnad som ägs av ett byggföretag. Byggföretaget har drabbats av en skada som täcks av deras försäkring. Snickaren ska därför fakturera ett försäkringsbolag som ska stå för kostnaderna. Kommer omvänd skattskyldighet att bli tillämplig på snickarens tillhandahållande?

text: Svar: Huruvida omvänd skattskyldighet enligt de nya reglerna blir tillämplig på ett tillhandahållande av en "byggtjänst" som betalas av ett försäkringsbolag beror på om försäkringsbolaget förvärvar tjänsten i eget namn, dvs. om avtalet avseende den tillhandahållna tjänsten har ingåtts mellan det säljande byggföretaget och försäkringsbolaget. Om försäkringsbolaget i sin verksamhet mer än tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster som omfattas av reglerna eller vidaresäljer den aktuella byggtjänsten till en sådan näringsidkare blir omvänd skattskyldighet tillämplig när snickaren tillhandahåller byggtjänster till försäkringsbolaget. Om försäkringsbolaget inte brukar sälja byggtjänster (och inte heller vidaresäljer den aktuella tjänsten till ett byggföretag) gäller däremot inte omvänd skattskyldighet i de fall då försäkringsbolaget förvärvar tjänsten i eget namn.

text: Om det är ett byggföretag som är skadelidande eller skadevållande och detta bolag förvärvar en byggtjänst för att åtgärda skadan kommer däremot omvänd skattskyldighet att gälla för tillhandahållandet. Detta gäller även om fakturan skickas till försäkringsbolaget på grund av att det är försäkringsbolaget som ska stå för kostnaden. Eftersom det är byggföretaget som är köpare av tjänsten ska dock fakturan vara utställd på byggföretaget. Byggföretagets registreringsnummer till mervärdesskatt ska anges i fakturan och det ska framgå att omvänd skattskyldighet gäller för tillhandahållandet. Det bör också noteras att för att köparen ska kunna fullgöra sin skyldighet att redovisa utgående skatt och i förekommande fall kunna göra avdrag för ingående skatt måste denne erhålla ett korrekt underlag.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 409591-08/111

title: Omsättningsland – tränartjänster

text: Nytt: 2009-12-07

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Omsättningsland - tränartjänster m.m., dnr

text: 131 760686-09/111

text: 1 Sammanfattning

text: En tjänst som avser träning ska beträffande omsättningsland bedömas utifrån den huvudsakliga prestation som tränaren tillhandahåller dvs. om det är fråga om en tränartjänst, en idrottstjänst eller en annan tjänst.

text: Tjänster som avser idrott i

text: 5 kap. 6 § 1 mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, omfattar enligt Skatteverkets bedömning endast den idrottsliga aktiviteten, dvs. möjligheten att få idrotta, idrottsutövarens tillhandahållande och tillträde till idrottsevenemang.

text: Vid bedömning av om en tjänst omfattas av

text: 5 kap. 6 §

text: ML anser Skatteverket att det ska vara en tjänst som på något sätt innebär att både köparen och säljaren normalt finns på plats för att utförandet av tjänsten ska kunna ske. Dessutom utförs tjänsten på en klart identifierbar plats och avslutas efter det att den fysiskt utförts. Med begreppet tränartjänster avses i denna skrivelse sådana tjänster som inte omfattas av

text: 5 kap. 6 § 1

text: ML.

text: Tränartjänster är normalt sådana tjänster som är utsträckta i tiden genom t.ex. ett kontrakt och som kan utföras på olika ställen. Det är som regel inte fråga om sådana tjänster som tillhandahålls endast vid ett särskilt tillfälle och på en särskild plats.

text: En tränartjänst, dvs. en tjänst som inte omfattas av

text: 5 kap. 6 § 1

text: ML, innebär i normalfallet att en idrottstränare huvudsakligen tillhandahåller instruktioner. Eventuell rådgivning som ges ska vara av mindre omfattning. Skatteverket anser att en sådan tränartjänst omfattas av huvudregeln i

text: 5 kap. 8 §

text: ML. När en tränare tillhandahåller tjänster som till väsentlig del består av rådgivning anser Skatteverket att tjänsterna utgör sådana liknande tjänster som ska omfattas av

text: 5 kap. 7 § andra stycket 3

text: ML.

text: Denna skrivelse ersätter skrivelsen "Omsättningsland — idrottstränares tjänster" från 2008-01-29 med dnr

text: 131 28484-08/111

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Frågor har uppkommit om omsättningsland för tjänster som tillhandahålls av idrottstränare. Frågorna rör i första hand avgränsningen mot tjänster som avser idrott i

text: 5 kap. 6 § 1

text: ML.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 5 kap. 6 § 1

text: ML är bland annat tjänster som avser idrott omsatta inom landet om de utförs här i landet. Bestämmelsen i

text: 5 kap. 6 § 1

text: ML motsvaras av

text: artikel 52 a i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet.

text: Enligt

text: 5 kap. 7 §

text: ML är bland annat konsulttjänster och liknande tjänster omsatta utom landet om de tillhandahålls härifrån och förvärvaren är en näringsidkare som i ett annat EGland har antingen sätet för sin ekonomiska verksamhet eller ett fast etableringsställe till vilket tjänsten tillhandahålls. Denna regel motsvaras av artikel 56 i mervärdesskattedirektivet. Av

text: 5 kap. 8 § första stycket

text: ML framgår att för andra tjänster än de som anges i 4- 6 a § eller 7 a § eller om 7 § inte är tillämplig gäller att tjänsten är omsatt inom landet om den som tillhandahåller tjänsten har sätet för sin ekonomiska verksamhet eller ett fast etableringsställe i Sverige från vilket tjänsterna tillhandahålls. Denna regel motsvaras av artikel 43 i mervärdesskattedirektivet.

text: I domen

text: , von Hoffmann, punkt 15 och 21, har EG-domstolen angett att artikel 56.1 c i mervärdesskattedirektivet inte avser de yrken som nämns där utan att den avser de särskilda tjänster som dessa yrkeskategorier normalt tillhandahåller. Gemenskapslagstiftaren använder alltså de yrken som nämns i denna bestämmelse för att definiera de tjänstekategorier som omfattas av bestämmelsen. En tjänst ska anses som liknande i jämförelse med en av de verksamheter som nämns i artikeln när båda två har samma syfte.

text: EG-domstolen har i domen

text: , Linthorst, punkt 22, angett att tjänster som omfattas av begreppen "konsulter" och "konsultbyråer" enligt normalt språkbruk är tjänster som har en rådgivande och undersökande funktion.

text: Av

text: , Dudda, punkt 27, framgår att även inköpta tjänster till ett evenemang som omfattas av artikel52 ai mervärdesskattedirektivet omfattas av denna artikel även om denna inköpta tjänst i sig inte skulle göra det. Av domen framgår att en ljudtekniker vid ett artistiskt evenemang omfattas av artikel 52 a i mervärdesskattedirektivet.

text: EG-domstolen konstaterar i målet

text: , Gillan Beach, punkt 20, att begreppet "liknande verksamheter" är ett gemenskapsrättsligt begrepp som ska tolkas enhetligt för att undvika situationer med dubbelbeskattning eller utebliven beskattning. I punkterna 23-24 anger EG-domstolen att de gemensamma dragen för de olika kategorierna av tjänstetillhandahållanden som avses i artikel 52 a i mervärdesskattedirektivet bottnar i de berörda tillhandahållandenas sammansatta natur, i tillhandahållanden som omfattar flera olika tjänster, och i det faktum att nämnda tillhandahållanden normalt sker till en mängd olika mottagare, det vill säga samtliga de personer som i olika egenskaper deltar i kulturella, konstnärliga, idrottsliga, vetenskapliga, pedagogiska eller underhållningsmässiga aktiviteter. De olika kategorier av tillhandahållanden som omfattas kännetecknas av att de tillhandahålls vid i tiden avgränsade arrangemang, och den plats där dessa tillhandahållanden av sammansatt natur fysiskt utförs är principiellt sett lätt att fastställa då dessa arrangemang äger rum på ett visst ställe.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: En idrottstränare kan tillhandahålla en mängd olika tjänster, bl.a. beroende på vilken idrott som utövas och på vilken nivå som idrottsutövningen sker. Det kan handla om tjänster som tillhandahålls av t.ex. idrottsinstruktörer, lärare i olika idrotter eller idrottsledare. Utöver instruktioner kan idrottstränaren tillhandahålla exempelvis mental träning och kostrådgivning. Tjänsterna kan rikta sig till en grupp idrottsutövare eller till en enskild utövare. Tränaren kan delta vid matcher och tävlingar. En idrottstränare kan i vissa fall utföra rent administrativt arbete med anknytning till idrott.

text: Det är vanligt att en idrottstränare tillhandahåller tjänster till någon som i sin tur tillhandahåller tjänsterna åt den som faktiskt utövar idrotten. När en idrottsförening tillhandahåller fotbollsträning till sina medlemmar sker det normalt under ledning av en idrottstränare som antingen avlönas av föreningen, anlitas av föreningen eller arbetar ideellt. Ett annat exempel på när en idrottstränares tillhandahållande ingår som en inköpt tjänst av den som tillhandahåller en idrottstjänst är när avgiften för en ridlektion innefattar tillgång till en ridlärare. I båda fallen är det fråga om separata inköpta tjänster av den som i sin tur tillhandahåller idrottstjänsten, dvs. fotbollsklubben och ridskolan.

text: Vid bedömning av omsättningsland för tränartjänster ska avgränsningen göras mot innebörden av begreppet idrott i

text: 5 kap. 6 § 1

text: ML och inte mot innebörden av begreppet att någon bereds tillfälle att utöva idrott som anges i 3 kap.

text: 11 a §

text: ML.

text: En tjänst som avser träning ska beträffande omsättningsland bedömas utifrån den huvudsakliga prestation som tränaren tillhandahåller, dvs. om det är fråga om en tränartjänst enligt denna skrivelse, en idrottstjänst som omfattas av

text: 5 kap. 6 § 1

text: ML eller en annan tjänst.

text: Tjänster som avser idrott i

text: 5 kap. 6 § 1

text: ML omfattar enligt Skatteverkets bedömning endast den idrottsliga aktiviteten, dvs. möjligheten att idrotta, idrottsutövarens tillhandahållande eller idrottsevenemang. Med möjligheten att idrotta avses endast direkta tillhandahållanden gentemot utövaren, se vidare skrivelse daterad 2008-07-02, dnr

text: 131 392945-08/111

text: . Av skrivelsen framgår att vid bedömning av om en tjänst omfattas av

text: 5 kap. 6 §

text: ML anser Skatteverket mot bakgrund av

text: , Gillan Beach, att det ska vara en tjänst som på något sätt innebär att både köparen och säljaren normalt finns på plats för att utförandet av tjänsten ska kunna ske. Dessutom utförs tjänsten normalt på en klart identifierbar plats och avslutas efter det den fysiskt utförts. Med begreppet tränartjänster avses i denna skrivelse sådana tjänster som en tränare tillhandahåller som inte omfattas av

text: 5 kap. 6 § 1

text: ML.

text: Tjänster som en tränare tillhandahåller indirekt till den som utövar idrotten, t. ex. via ett gym, är enligt Skatteverkets bedömning inte tjänster som innebär att både köparen och säljaren finns på plats för att utförandet av tjänsten ska kunna ske, som utförs på en klart identifierbar plats och som avslutas när det faktiska utförandet av tjänsten är klart. När det gäller tränartjänster som utförs av t.ex. en ridlärare har som regel denne ett kontrakt med en ridskola vilket innebär att den tjänst som ridläraren tillhandahåller är utsträckt i tiden. Vidare behöver inte företrädaren för ridskolan som köpt tjänsten av ridläraren närvara för att tjänsten ska kunna tillhandahållas. Rekvisitet att tjänsten inte ska vara utsträckt i tiden är inte uppfyllt när tränartjänster tillhandahålls till den som i sin tur tillhandahåller idrottstjänster. Det innebär att tjänster som en tränare tillhandahåller indirekt till idrottsutövaren inte kan omfattas av

text: 5 kap. 6 § 1

text: ML. Tjänsterna kan trots det omfattas av undantaget från skatteplikt eller skattesatsen på 6 procent.

text: När en tränare tillhandahåller en tjänst direkt till den som ska ges möjlighet att idrotta kan det vara fråga om en tränartjänst eller en idrottstjänst. Det avgörande vid bedömningen av om det är fråga om en tränartjänst, dvs. en tjänst som inte omfattas av

text: 5 kap. 6 § 1

text: ML, är om det är en tjänst som är utsträckt i tiden, t.ex. genom ett avtal, eller om den utförs på olika ställen. Exempel på en tränartjänst kan vara en tränare som har kontrakt med en elitidrottsman och tränar och följer med denna idrottsman på tävlingar. En sådan tjänst kommer att bedömas enligt antingen 5 kap. 8 § eller 5 kap. 7 § ML beroende på om det är rådgivning eller inte. En personlig tränare på ett gym som idrottsutövaren kan anlita per timme mot separat ersättning är däremot en sådan tjänst som omfattas av

text: 5 kap. 6 § 1

text: ML. En sådan tjänst innebär att kunden får möjlighet att idrotta. Både köparen och säljaren finns på plats vid idrottsutförandet. Tjänsten tillhandahålls vid ett särskilt tillfälle och på en särskild plats.

text: Som exempel på gränsdragningen mellan tränartjänster och idrottstjänster kan följande anges. En tränare som anlitas av t.ex. ett gym för att vid behov hjälpa besökarna vid deras styrketräning ska inte anses tillhandahålla någon tjänst avseende idrott som omfattas av

text: 5 kap. 6 § 1

text: ML till gymmet. Gymmet köper inte möjligheten att få idrotta utan en tränartjänst som de behöver i sitt kommande tillhandahållande av en tjänst som avser idrott, dvs. deras tillhandahållande av möjligheten att få idrotta. Om det däremot är fråga om en tjänst som tränaren tillhandahåller till utövaren direkt kan det i vissa fall vara fråga om en tjänst som avser idrott enligt

text: 5 kap. 6 § 1

text: ML, dvs. en möjlighet att få idrotta. En bedömning av vilken tjänst som tillhandahålls ska ske i varje enskilt fall.

text: 5 kap. 6 § 1

text: 5 kap. 8 §

text: ML. Exempel på en sådan tjänst kan vara en tränare som anlitas av en lokal fotbollsklubb under ett år för att träna ungdomar på orten i fotboll.

text: Även om en tränartjänst innefattar viss rådgivning omfattas tjänsterna av

text: 5 kap. 8 §

text: ML under förutsättning att denna rådgivning är av sådan liten omfattning att den får anses vara underordnad tillhandahållandet i övrigt.

text: 5 kap. 7 § andra stycket 3

text: ML. Så kan vara fallet när idrottstränaren inte bara tillhandahåller instruktioner utan ett helt upplägg innefattande träningsschema, kostrådgivning, mental träning etc. För att en idrottstränares tjänst ska anses ha samma syfte som en konsulttjänst (rådgivningstjänst) krävs att denna rådgivning utgör en väsentlig del av tillhandahållandet. Exempel på en sådan tränartjänst kan vara en elitidrottstränare som tillhandahåller en mer sammansatt tränartjänst som innefattar rådgivning.

text: EG-domstolens dom i målet

text: , Dudda, behandlar inköpta tjänster till ett sådant evenemang som omfattas av artikel 52 a i mervärdesskattedirektivet. Enligt Skatteverkets bedömning innebär domen att tjänster som utgör inköpta tjänster vid ett specifikt evenemang, t.ex. ett idrottsevenemang, ska omfattas av artikel 52 a i mervärdesskattedirektivet. Det är endast fråga om sådana inköpta tjänster som är specifika för evenemanget och som endast utförs i samband med detta evenemang. Tränartjänster är inte fråga om en underliggande tjänst till ett idrottsevenemang utan bedömningen beträffande omsättningsland ska göras utifrån den prestation som tränaren tillhandahåller oavsett om en tränare följer med en idrottare vid ett evenemang.

text: Denna skrivelse ersätter skrivelsen "Omsättningsland — idrottstränare" från 2008-01-29 med dnr

text: 131 28484-08/111