identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 769930-07/111

title: Vissa frågor med anledning av EG-domstolens dom i mål C-363/05, JP Morgan

text: Nytt: 2017-04-21

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Särskilda investeringsfonder, dnr.

text: 131 173025-17/111

text: 1 Sammanfattning

text: Ett aktiebolag kan behandlas som en investeringsfond, med avseende på dess förvärv av vissa förvaltningstjänster, om följande förutsättningar är uppfyllda.

text: - Aktiebolaget ska vara ett företag för kollektiva investeringar som riktar sig till allmänheten och som tillämpar principen om riskspridning.

text: - Aktiebolaget ska ha till enda syfte att erbjuda investerare att indirekt, genom delägarskap i aktiebolaget, företa investeringar i överlåtbara värdepapper.

text: - Bolagets aktie ska vara upptagen till handel på en reglerad marknad eller föremål för handel på en handelsplattform eller på en motsvarande marknad utanför EES.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: I en skrivelse den 23 januari 2007 (dnr

text: 131 560843-06/111

text: ) har Skatteverket redogjort för sin syn på undantaget från skatteplikt för förvaltning av investeringsfonder i

text: 3 kap. 9 § tredje stycket 2 mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML.

text: Efter EG-domstolens dom i

text: mål C-363/05

text: , JP Morgan, har fråga uppkommit om ett aktiebolag kan jämställas med en investeringsfond enligt lagen (

text: ) om investeringsfonder, LIF, vid tillämpningen av

text: artikel 135.1 g i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 ML:s bestämmelser

text: Enligt

text: 3 kap. 9 § första stycket

text: ML undantas från skatteplikt omsättning av bank- och finansieringstjänster samt sådan omsättning som utgör värdepappershandel eller därmed jämförlig verksamhet. Med värdepappershandel förstås enligt

text: 3 kap. 9 § tredje stycket 2

text: ML bl.a. förvaltning av investeringsfonder enligt LIF.

text: 3.2 LIF:s bestämmelser

text: Enligt

text: 1 kap. 1 § 16

text: LIF förstås med investeringsfond antingen värdepappersfond eller specialfond.

text: Med värdepappersfond förstås enligt

text: 1 kap. 1 § 21

text: LIF en fond vars andelar kan lösas in på begäran av andelsägare och som består av finansiella tillgångar, om den bildats genom kapitaltillskott från allmänheten och ägs av dem som skjutit till kapital samt förvaltas enligt bestämmelserna i 5 kap.

text: 5 kap.

text: LIF innehåller en rad bestämmelser om fördelningen av en värdepappersfonds placeringar och begränsningar beträffande medelsplaceringen.

text: Med specialfond förstås enligt

text: 1 kap. 1 § 19

text: LIF en fond vars andelar kan lösas in på begäran av andelsägare och som består av finansiella tillgångar, om den bildats genom kapitaltillskott från allmänheten eller från en särskilt angiven och avgränsad krets av investerare och ägs av dem som skjutit till kapital samt förvaltas enligt bestämmelserna i 6 kap.

text: Enligt

text: 6 kap. 1 §

text: LIF får fondbestämmelserna för en specialfond, under förutsättning av Finansinspektionens godkännande, innehålla begränsningar av möjligheten att förvärva fondandelar. Fonden måste vara öppen för inlösen av andelar minst en gång om året.

text: Av

text: 6 kap. 2 §

text: LIF framgår bl.a. att bestämmelserna i 5 kap. gäller för förvaltningen av medel i en specialfond, om inte Finansinspektionen har tillåtit ett undantag.

text: 3.3 UCITS-direktivet

text: Bestämmelserna i LIF har utformats efter direktiv

text: , det s.k. UCITS-direktivet. UCITS står för Undertakings for Collective Investment in Transferable Securities.

text: Av artikel 1.1 i UCITS-direktivet framgår att direktivet ska tillämpas på företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper, fondföretag, hemmahörande inom staternas territorier.

text: Med fondföretag avses enligt

text: artikel 1.2

text: företag som har till enda syfte att företa kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper med kapital från allmänheten och som tillämpar principen om riskspridning, och vars andelar på begäran av innehavarna återköps eller inlöses med medel ur företagets tillgångar.

text: Värdepappersfonder enligt LIF är fonder som uppfyller UCITS-direktivets krav och som får marknadsföras och säljas fritt i övriga länder inom EG. Specialfonder enligt LIF är fonder som på något sätt avviker från reglerna i UCITS-direktivet.

text: 3.4 Mervärdesskattedirektivets bestämmelser och EG-domstolens praxis

text: Enligt artikel 135.1 g i mervärdesskattedirektivet ska medlemsstaterna från skatteplikt undanta transaktioner avseende förvaltning av särskilda investeringsfonder såsom dessa definieras av medlemsstaterna.

text: EG-domstolen har i

text: mål C-169/04

text: , Abbey National, uttalat sig om tillämpningen av artikel 135.1 g i mervärdesskattedirektivet. Domstolen fann att begreppet förvaltning är ett självständigt gemenskapsrättsligt begrepp vars innehåll medlemsstaterna inte får ändra. Domstolen fann att undantaget avser de transaktioner som är specifika och grundläggande för verksamheten hos företag för kollektiva investeringar. Förutom själva portföljförvaltningen omfattas administrativa funktioner som är specifika för sådana företag. Exempel på sådana funktioner finns i bilaga II till UCITS-direktivet. Undantaget avser ett visst slags tjänster och undantaget har inte definierats med hänsyn till vem som tillhandahåller eller vem som mottar tjänsten. Tjänster avseende administrativ förvaltning och redovisning för fonder, som tillhandahålls av en tredje man som anlitas som förvaltare, omfattas av undantaget om de vid en helhetsbedömning utgör en avgränsad enhet och är specifika och väsentliga för förvaltningen av de särskilda investeringsfonderna. Rena materiella och tekniska tillhandahållanden omfattas inte. Undantaget omfattar inte funktionen som förvaringsinstitut.

text: Domstolen förklarar också att

text: artikel 135.1 g

text: omfattar alla särskilda investeringsfonder oavsett deras rättsliga form. Inom bestämmelsens tillämpningsområde faller såväl företag för kollektiva investeringar som bildats på kontraktsrättslig grund som sådana som bildats på bolagsrättslig grund (p. 53).

text: EG-domstolen konstaterar att det av artikel 1.2 i UCITS-direktivet framgår att fondföretagens transaktioner utgörs av kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper med kapital från allmänheten (p. 61).

text: Domstolen uttalar att syftet med undantaget från skatteplikt i

text: artikel 135.1 g

text: särskilt är att underlätta för små investerare att placera pengar i värdepapper via investeringsföretag. Genom bestämmelsen säkerställs den skattemässiga neutraliteten när det gäller valet mellan direkta placeringar i värdepapper och investeringar via företag för kollektiva investeringar (p. 62).

text: EG-domstolen har i

text: mål C-363/05

text: , JP Morgan, uttalat sig om innebörden av begreppet "särskilda investeringsfonder" i artikel 135.1 g i mervärdesskattedirektivet. EG-domstolen slår fast följande.

text: - Begreppet "särskilda investeringsfonder" kan omfatta sådana särskilda investeringsfonder med fast aktiekapital som de brittiska Investment Trust Companies.

text: - Medlemsstaterna förfogar över ett utrymme för skönsmässig bedömning när de fastställer vilka fonder som omfattas av begreppet. Medlemsstaterna är likväl skyldiga att iaktta det syfte som eftersträvas med bestämmelsen, nämligen att underlätta för investerare att placera pengar i värdepapper via investeringsföretag. Samtidigt ska principen om skatteneutralitet säkerställas avseende mervärdesskatt på förvaltning av särskilda investeringsfonder som konkurrerar med andra särskilda investeringsfonder, t.ex. sådana fonder som omfattas av UCITS-direktivet.

text: - Artikel 135.1 g i mervärdesskattedirektivet kan åberopas av en skattskyldig till stöd för ett yrkande om att nationella bestämmelser som påstås strida mot artikeln inte ska tillämpas.

text: De Investment Trust Companies som tvisten vid den nationella domstolen avsåg, utgör kollektiva investeringsbolag som bildats i form av aktiebolag och noteras vid fondbörser (p. 14).

text: I domen konstaterar EG-domstolen att medlemsstaterna, när det ankommer på dem att definiera vissa begrepp i ett undantag, inte får äventyra de syften som eftersträvas med mervärdesskattedirektivet eller de allmänna principer som ligger till grund för direktivet, i synnerhet inte principen om skatteneutralitet (p. 22).

text: Enligt domstolen finns det inte någon relevant skillnad mellan fonder med fast aktiekapital och fonder med rörligt aktiekapital som hindrar att fonder med fast aktiekapital kvalificeras som särskilda investeringsfonder i den mening som avses i

text: artikel 135.1 g

text: (p. 30). I den engelska språkversionen av domen används uttrycken "closed-ended funds" respektive "open-ended funds".

text: Enligt domstolen strider det mot syftet med bestämmelsen och mot principen om skatteneutralitet att tillämpa nationella bestämmelser enligt vilka fonder med fast aktiekapital inte omfattas av undantaget. Detta gäller i den mån fonderna utgör företag för kollektiva investeringar vilka gör det möjligt för investerare att placera pengar i värdepapper och som konkurrerar med fonder som omfattas av undantaget från skatteplikt (p. 48).

text: Domstolen förklarar också att det faktum att fonder betecknas som "särskilda investeringsfonder" i nationell rätt inte är tillräckligt för att de ska omfattas av det gemenskapsrättsliga undantaget från skatteplikt. Det krävs nämligen också att fonderna omfattas av begreppet "särskilda investeringsfonder" i

text: artikel 135.1 g

text: och att de kan undantas från skatteplikt mot bakgrund av syftet med direktivet och principen om skatteneutralitet (p. 53).

text: Domstolen konstaterar att det i

text: artikel 135.1 g

text: anges tillräckligt precist och ovillkorligt att förvaltning av särskilda investeringsfonder ska undantas från skatteplikt. Detta gäller trots att medlemsstaterna har ett visst utrymme för skönsmässig bedömning, om tjänsten enligt objektiva omständigheter uppfyller de kriterier som avses i undantaget från skatteplikt (p. 60-61).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Undantaget från skatteplikt för förvaltning av investeringsfonder i

text: 3 kap. 9 §

text: ML gäller endast för sådana fonder som omfattas av LIF. Detta innebär att förvaltning av andra typer av företag för kollektiva investeringar inte omfattas av undantaget.

text: Av

text: , Abbey National, framgår emellertid att artikel 135.1 g i mervärdesskattedirektivet omfattar alla särskilda investeringsfonder oavsett deras rättsliga form. Begreppet omfattar även fonder som har bildats på bolagsrättslig grund.

text: EG-domstolen har därefter i

text: , JP Morgan, slagit fast att "särskilda investeringsfonder" är ett gemenskapsrättsligt begrepp. När medlemsländerna fastställer vilka fonder som ska omfattas ska hänsyn tas till syftet med undantaget och till principen om skatteneutralitet. Enligt domstolen omfattar begreppet både fonder med rörligt kapital (s.k. öppna fonder) och fonder med fast kapital (s.k. slutna fonder).

text: Direktivets undantag för förvaltning av särskilda investeringsfonder har således ett annat tillämpningsområde än undantaget från skatteplikt för förvaltning av investeringsfonder i

text: 3 kap. 9 §

text: ML. EG-domstolen har också slagit fast att bestämmelsen i artikel 135.1 g i mervärdesskattedirektivet är så precis och ovillkorlig att den kan åberopas med direkt effekt av en skattskyldig.

text: Ett aktiebolag, som inte kan utgöra en investeringsfond enligt LIF, kan därför i princip åberopa direktivets undantag för förvaltning av särskilda investeringsfonder med direkt effekt. För att ett undantag ska kunna beviljas med stöd i direktivbestämmelsen måste enligt Skatteverkets uppfattning två villkor vara uppfyllda samtidigt. För det första ska ett undantag från skatteplikt uppfylla syftet med bestämmelsen i artikel 135.1 g i mervärdesskattedirektivet. För det andra ska företaget konkurrera med existerande fonder vars förvaltning undantas från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 9 § tredje stycket 2

text: ML.

text: Syftet med bestämmelsen i

text: artikel 135.1 g

text: är att underlätta för små investerare att placera pengar i värdepapper via investeringsföretag. När EG-domstolen har uttalat sig om syftet med bestämmelsen har man hänvisat till UCITS-direktivet (se p. 61-62 i

text: , Abbey National). Detta tolkar Skatteverket som att bestämmelsen avser förvaltning av företag för kollektiva investeringar som riktar sig till allmänheten och som tillämpar principen om riskspridning. Företaget ska ha till enda syfte att erbjuda investerare att indirekt, genom delägarskap i företaget ifråga, företa investeringar i överlåtbara värdepapper.

text: Förvaltning av ett företag som inte riktar sig till allmänheten utan till en begränsad krets placerare kan enligt Skatteverkets uppfattning inte omfattas av undantaget i

text: artikel 135.1 g

text: . Detta gäller även om verksamheten liknar den som bedrivs av existerande specialfonder enligt LIF som också vänder sig till en begränsad krets placerare. Den omständigheten att förvaltning av specialfonder generellt undantas från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 9 § tredje stycket 2

text: ML kan inte påverka tolkningen av det gemenskapsrättliga begreppet "särskilda investeringsfonder".

text: Förvaltning av s.k. private equity-företag kan enligt Skatteverkets uppfattning inte omfattas av undantaget i

text: artikel 135.1 g

text: . Sådana företag deltar aktivt i driften av portföljbolagen och har alltså inte som enda syfte att erbjuda investerare att indirekt företa investeringar i överlåtbara värdepapper.

text: För att ett företag ska kunna anses konkurrera med investeringsfonder enligt LIF krävs att företaget erbjuder möjligheter till investeringar på villkor som är likvärdiga med de villkor som en investeringsfond erbjuder. Ett grundläggande kännetecken för investeringsfonder enligt LIF är att andelarna kan lösas in på begäran av andelsägaren. Någon motsvarande möjlighet till inlösen av aktier i ett aktiebolag finns inte. Aktieägarens enda möjlighet att tillgodogöra sig sin andel av bolagets kapital är att överlåta sina aktier i bolaget till någon annan.

text: Enligt Skatteverkets bedömning kan ett aktiebolag därför anses konkurrera med investeringsfonder enligt LIF endast om dess aktie är upptagen till handel på en sådan reglerad marknad som avses i lag (

text: ) om värdepappersmarknaden eller föremål för handel på en sådan handelsplattform som avses i samma lag eller på en motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

text: Skatteverkets uppfattning är alltså att ett aktiebolag kan behandlas som en investeringsfond, med avseende på dess förvärv av vissa förvaltningstjänster, om följande förutsättningar är uppfyllda.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 770374-13/111

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Tjänst på vara i tullager eller skatteupplag, mervärdesskatt

org: skv

text: Nytt: 2023-01-12

type: stycke

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-01-12, dnr

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2014 och ersätter vid denna tidpunkt ställningstagande 2012-01-11, dnr

text: 131 694453-11/111

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: När en beskattningsbar person som är etablerad i Sverige köper en tjänst i form av värdering av eller arbete på en vara som är placerad i ett tullager eller skatteupplag i Sverige är tjänsten omsatt inom landet och tjänsten kan omfattas av undantaget från skatteplikt.

text: När en sådan tjänst tillhandahålls den beskattningsbara personens etablering i ett annat land är tjänsten omsatt utomlands. Det svenska undantaget från skatteplikt kan då inte tillämpas.

text: Om tjänsten utförs på en vara i ett lager som är placerat i ett annat medlemsland än Sverige kan undantaget från skatteplikt inte tillämpas när en beskattningsbar person som är etablerad i Sverige köper tjänsten.

text: När en vara upphör att vara placerad i ett tullager eller ett skatteupplag ska en tjänst på varan som har beskattats i samband med förvärvet inte beskattas när varan tas ut från det särskilda lagret. Det är därför viktigt att veta hur tjänsten bedömts när det gäller omsättningsland och undantag från skatteplikt för att den som tar ut varan från lagret ska kunna beräkna mervärdesskatten korrekt.

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2014 och ersätter vid denna tidpunkt ställningstagandet med samma namn daterat 2012-01-11, dnr

text: 131 694453-11/111

text: . Det nya ställningstagandet har tagits fram med anledning av ändrad lagstiftning från den 1 januari 2014. Förändringen medför att undantaget från skatteplikt för omsättning av en tjänst avseende en vara som är placerad i ett tullager har begränsats till tullager som finns i Sverige.

text: 2 Frågeställning

text: En tjänst som avser värdering av och arbete på en vara som är lös egendom ska när det gäller reglerna för omsättningsland behandlas enligt huvudregeln i de fall köparen är en beskattningsbar person. Detta innebär att en tjänst som avser värdering av eller arbete på en vara som är lös egendom är omsatt inom landet när köparen är en i Sverige etablerad beskattningsbar person.

text: Hur ska de särskilda reglerna om undantag från skatteplikt för omsättning av tjänster som utförs på varor som är placerade i ett tullager, tillfälligt lager, frizon, frilager eller i ett skatteupplag tolkas? Omfattas tjänsterna av undantaget från skatteplikt? Hur ska mervärdesskatten beräknas när varan upphör att vara placerad i ett särskilt lager?

text: Skatteverket behandlar i detta ställningstagande endast fall när de beskrivna tjänsterna förvärvas av en beskattningsbar person eftersom det måste vara ovanligt att någon som inte är en beskattningsbar person tillämpar reglerna om undantag från skatteplikt i tullager och skatteupplag.

text: Ställningstagandet från 2012-01-11, dnr 131 694453–11/111 ses över på grund av en ändring i

text: 9 c kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, från den 1 januari 2014. Förändringen medför att undantaget från skatteplikt för omsättning av en tjänst avseende en vara som är placerad i ett tullager har begränsats till tullager som finns i Sverige.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Omsättningsland

text: En tjänst som tillhandahålls en beskattningsbar person och som avser värdering av eller arbete på en vara som är lös egendom ska bedömas enligt huvudregeln för en beskattningsbar person.

text: Enligt huvudregeln är en tjänst som tillhandahålls en beskattningsbar person som agerar i denna egenskap omsatt inom landet om den beskattningsbara personen antingen har sitt säte här i landet eller har ett fast etableringsställe här till vilket tjänsten tillhandahålls. Om tjänsten tillhandahålls ett fast etableringsställe som den beskattningsbara personen har i ett annat land är tjänsten omsatt utomlands (

text: 5 kap. 5 § första stycket

text: ML och

text: artikel 44 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).Om tjänsten tillhandahålls en beskattningsbar person utan etablering i Sverige anses tjänsten omsatt utomlands (

text: 5 kap. 1 § första stycket

text: ML och

text: artikel 44

text: mervärdesskattedirektivet).

text: 3.2 Undantag från skatteplikt i vissa lager

text: Enligt ML undantas från skatteplikt omsättning av tjänster avseende varor som är placerade i ett skatteupplag inom landet. Undantaget gäller så länge varorna är placerade i skatteupplaget. Från skatteplikt undantas också omsättning av tjänster avseende varor i tillfälligt lager, tullager, frizon eller frilager inom landet under den tid varorna är placerade i lagret. Skattefriheten gäller endast under förutsättning att omsättningen inte syftar till slutlig användning eller förbrukning (

text: 9 c kap. 1 §

text: ML).

text: Enligt mervärdesskattedirektivet får medlemsstaterna från skatteplikt undanta tillhandahållanden av tjänster som utförs i tillfälligt lager, frizon, frilager eller tullager så länge varorna omfattas av dessa speciella lagerförfaranden. Medlemsstaterna får också undanta tillhandahållanden av tjänster som utförs i ett annat lagerförfarande än tullagerförfarandet inom medlemslandets territorium, så länge varorna omfattas av ett sådant lagerförfarande (

text: artikel 160

text: jmf. med artiklarna

text: 157.1 b

text: och

text: mervärdesskattedirektivet).

text: Mervärdesskatt ska tas ut när en vara upphör att vara placerad i lagret (

text: 9 c kap. 4 §

text: ML och

text: artikel 155

text: mervärdesskattedirektivet).

text: Skatteverket är beskattningsmyndighet för varor som tas ut från ett skatteupplag och för tjänster avseende sådana varor. När det gäller varor som tas ut från tillfälligt lager, tullager, frizon eller frilager är Tullverket beskattningsmyndighet om varan inte omsatts under lagringstiden. Skatteverket är däremot beskattningsmyndighet om det under lagringstiden skett en omsättning av varan som undantagits enligt 9 c kap. (18 a § första stycket mervärdesskatteförordningen [1994:223], MF).

text: 3.3 Beräkning av skatt

text: I de fall varan inte har omsatts under den tid den varit placerad i lagret ska mervärdesskatten motsvara

text: den skatt som skulle ha beräknats för den import, den omsättning eller det unionsinterna förvärv som inte beskattats med tillägg av

text: den skatt som skulle ha beräknats för sådan omsättning av tjänster som undantagits.

text: I de fall varan har omsatts under den tid den varit placerad i lagret ska mervärdesskatten motsvara

text: den skatt som skulle ha beräknats för den sista av dessa omsättningar med tillägg för

text: den skatt som skulle ha beräknats för sådan omsättning av tjänster som undantagits från skatteplikt och som utförts efter den sista omsättningen (

text: 9 c kap. 6 §

text: ML).

text: Den mervärdesskatt som ska betalas när varorna upphör att omfattas av de lagerförfaranden eller de situationer som avser de särskilda lagren är summan av den mervärdesskatt som skulle ha betalats om var och en av transaktionerna skulle ha beskattats inom medlemsstaternas territorium (

text: artikel 155

text: mervärdesskattedirektivet).

text: 4 Bedömning

text: Syftet med de särskilda bestämmelserna om skattebefrielse för transaktioner med varor i särskilt definierade lager är att beskattningen ska förenklas så länge varorna finns i lagret. Det blir förenklingar när varorna omsätts flera gånger under den tid de ligger i lager eller att det utförs tjänster på varorna under lagringstiden. Företag behöver då inte vara mervärdesskatteregistrerade i flera länder och de slipper ansöka om återbetalning av ingående skatt. Skattefriheten är inte slutgiltig utan endast uppskjuten vilket innebär att skatt i princip ska betalas när varan upphör att vara placerad i lagret.

text: En tjänst beskattas i Sverige endast om den anses omsatt inom landet. För att undanta en tjänst från beskattning, som avser en vara som ligger i ett tullager eller ett skatteupplag, måste omsättningen av tjänsten ha skett inom landet. Har omsättningen av tjänsten skett utomlands fyller en bedömning av om tjänsten kan undantas ingen funktion.

text: 4.1 Omsättningsland för tjänsten

text: Omsättningsland för en tjänst i form av värdering av eller arbete på en vara som är lös egendom bestäms enligt huvudregeln. Detta innebär att tjänsten är omsatt inom landet om köparen är en beskattningsbar person som antingen har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller har ett fast etableringsställe här i landet och tjänsten tillhandahålls detta. Tjänsten är omsatt utomlands om den tillhandahålls ett fast etableringsställe som den beskattningsbara personen har i ett annat land.Detta innebär att en tjänst i form av värdering av eller arbete på en vara som är lös egendom och som är placerad i ett tullager eller skatteupplag i Sverige är omsatt inom landet när förvärvaren av tjänsten är en beskattningsbar person som är etablerad i Sverige. Är förvärvaren inte etablerad i Sverige är en sådan tjänst i ett lager i Sverige omsatt utomlands.Om tjänsten utförs på en vara som är placerad i ett tullager eller skatteupplag i ett annat medlemsland än Sverige är den omsatt inom landet när förvärvaren av tjänsten är en beskattningsbar person som är etablerad i Sverige.

text: 4.2 Undantag från skatteplikt

text: Skatteverket anser att undantaget från skatteplikt inte kan tillämpas när en beskattningsbar person som är etablerad i Sverige köper en tjänst avseende en vara som är placerad i ett tullager eller ett skatteupplag i ett annat medlemsland. Tjänsten är omsatt i Sverige och ska förvärvsbeskattas här. Om däremot tullagret eller skatteupplaget är placerat i Sverige är undantaget tillämpligt.

text: Värdering av eller arbete på en vara som är lös egendom vilken är placerad i ett tullager eller skatteupplag i Sverige omfattas inte av undantag från skatteplikt när tjänsten tillhandahålls en etablering som en beskattningsbar persons har i ett annat land. Tjänsten är då omsatt utomlands och undantaget blir inte tillämpligt.

text: Däremot kan undantaget bli tillämpligt när en beskattningsbar person som är etablerad i Sverige köper en sådan tjänst. Tjänsten är omsatt inom landet och undantaget är tillämpligt.

text: 4.3 Beräkning av skatt

text: Mervärdesskatt ska tas ut när en vara upphör att vara placerad i ett tullager eller skatteupplag. Om varorna tas ut från ett lager i Sverige ska skatten beräknas enligt ML.

text: Utöver att själva värdet av varan ska beskattas ska även beskattning ske av värdet av de tjänster som utförts på varan under tiden den varit placerad i ett lager. Värdet av en tjänst på en vara ska beskattas endast om omsättningen av tjänsten varit undantagen från skatteplikt enligt

text: 9 c kap. 1 §

text: ML. Om varan omsatts i lagret ska bara tjänster efter den sista varuomsättningen i lagret beskattas.

text: Som framgår ovan kan en omsättning av tjänst på en vara behandlas olika när det gäller undantag från skatteplikt beroende på var lagret är placerat. Detta innebär att det är väsentligt att ha information om tidigare omsättningar för den som tar ut varan från lagret. Informationen måste innehålla uppgift om hur tjänsten bedömts när det gäller omsättningsland och om omsättningen undantagits från skatteplikt enligt ML. En tjänst som har beskattats i samband med förvärvet ska inte beskattas när varan tas ut från det särskilda lagret.

text: 4.4 Exempel

text: Nedan följer ett antal exempel för att illustrera hur beskattningen av en tjänst på en vara som är placerad i ett tullager eller skatteupplag ska gå till och hur mervärdesskatten ska beräknas när en vara lämnar lagret.

text: Exempel 1

text: Ett parti aluminium importeras från USA till Sverige av ett företag som är etablerat i Sverige. Beskattningsunderlaget för importen är 100 000 kr. Aluminiumet placeras i ett tullager i Sverige. Under den tid varan finns i lagret rengörs varan av ett företag som är etablerat i Polen mot en ersättning på 7 500 kr. För lagringstjänsten tar det svenska lagringsföretaget ut 20 000 kr exklusive mervärdesskatt.

text: Både rengöringstjänsten och lagringstjänsten är omsatta inom landet men omsättningarna är undantagna från skatteplikt. Detta innebär att det svenska företaget inte ska redovisa mervärdesskatt på förvärvet av rengöringstjänsten och mervärdesskatt ska inte debiteras av lagerhavaren för lagringstjänsten.

text: När varan upphör att vara placerad i tullagret ska mervärdesskatt redovisas i den ordning som gäller för tull och Tullverket är beskattningsmyndighet. Skatten ska motsvara den mervärdesskatt som skulle ha beräknats för importen plus den mervärdesskatt som skulle ha beräknats på omsättning av de tjänster som undantagits. Den skatt som Tullverket ska ta ut uppgår till totalt 31 875 kr (25 % av [100 000 + 7 500 + 20 000]).

text: Hade aluminiumet, med samma förutsättningar i övrigt, i stället placerats i ett skatteupplag i Sverige skulle 31 875 kr redovisas till Skatteverket i den ordning som gäller för mervärdesskatt, dvs. i en mervärdesskattedeklaration.

text: Exempel 2

text: Ett parti aluminium importeras från USA till Sverige av ett företag som är etablerat i Nederländerna. Beskattningsunderlaget för importen är 100 000 kr. Aluminiumet placeras i ett tullager i Sverige. Under den tid varan finns i lagret rengörs varan av ett företag som är etablerat i Polen mot en ersättning på 7 500 kr. För lagringstjänsten tar det svenska lagringsföretaget ut 20 000 kr exklusive mervärdesskatt.

text: Både rengöringstjänsten och lagringstjänsten är omsatta utomlands eftersom tjänsterna tillhandahålls en beskattningsbar person som är etablerad i Nederländerna. Detta innebär att mervärdesskatt inte ska debiteras av lagerhavaren för lagringstjänsten. Bedömningen av om omsättningarna kan vara undantagna från skatteplikt avgörs utifrån nederländska regler.

text: När varan upphör att vara placerad i tullagret ska mervärdesskatt redovisas i den ordning som gäller för tull och Tullverket är beskattningsmyndighet. Skatten ska motsvara den mervärdesskatt som skulle ha beräknats för importen. Ingen mervärdesskatt ska beräknas på de utförda tjänsterna eftersom dessa är omsatta utomlands och inte undantagits enligt

text: 9 c kap. 1 §

text: ML.

text: Det hade inte blivit någon skillnad om aluminiumet, med samma förutsättningar i övrigt, i stället placerats i ett skatteupplag i Sverige förutom att Skatteverket hade varit beskattningsmyndighet.

text: Exempel 3

text: Ett parti aluminium importeras från USA till Nederländerna av ett företag som är etablerat i Sverige. Beskattningsunderlaget för importen är 100 000 kr. Aluminiumet placeras i ett tullager i Nederländerna. Under den tid varan finns i lagret rengörs varan av ett företag som är etablerat i Polen mot en ersättning på 7 500 kr. För lagringstjänsten tar det nederländska lagringsföretaget ut 20 000 kr. Både rengöringstjänsten och lagringstjänsten är omsatta inom landet eftersom köparen är ett företag som är etablerat i Sverige. Omsättningarna är inte undantagna från skatteplikt eftersom tullagret är placerat i ett annat land än Sverige. Detta innebär att det svenska företaget ska redovisa mervärdesskatt på förvärvet av tjänsterna.

text: När varan upphör att vara placerad i tullagret ska mervärdesskatt hanteras enligt de regler som gäller i Nederländerna.

text: Det hade inte blivit någon skillnad om aluminiumet, med samma förutsättningar i övrigt, i stället placerats i ett skatteupplag i Nederländerna.

text: Exempel 4

text: Samma förutsättningar som i exempel 3 med den förändringen att det svenska företaget flyttar aluminiumet från tullagret i Nederländerna till ett tullager i Sverige. För lagringstjänsten i Sverige tar den svenske lagerhavaren ut 20 000 kr.

text: Både rengöringstjänsten och lagringstjänsterna är omsatta inom landet eftersom köparen är en beskattningsbar person som är etablerad i Sverige. Rengöring och lagring i Nederländerna är inte undantaget från skatteplikt eftersom detta skedde i ett lager utomlands. Lagringstjänsten i Sverige är också omsatt inom landet men omsättningen är undantagna från skatteplikt. Detta innebär att det svenska företaget ska redovisa mervärdesskatt på förvärvet av tjänsterna (rengöring och lagring i Nederländerna) men att mervärdesskatt inte ska debiteras av den svenske lagerhavaren för lagringstjänsten i Sverige.

text: När varan upphör att vara placerad i tullagret ska mervärdesskatt redovisas i den ordning som gäller för tull och Tullverket är beskattningsmyndighet. Skatten ska motsvara den mervärdesskatt som skulle ha beräknats för importen plus den mervärdesskatt som skulle ha beräknats på omsättning av de tjänster som undantagits. Den skatt som Tullverket ska ta ut uppgår till totalt 30 000 kr (25 % av [100 000 + 20 000]).

text: Även om aluminiumet, med samma förutsättningar i övrigt, i stället placerats i ett skatteupplag i Nederländerna skulle förvärvet av tjänsterna behandlats på samma sätt.

text: Förflyttningen av aluminiumet från Nederländerna till Sverige innebär ett uttag av varan från skatteupplaget i Nederländerna följt av en unionsintern överföring av varan till Sverige. Det unionsinterna förvärvet i Sverige är undantaget från skatteplikt eftersom aluminiumet placeras i ett skatteupplag här i landet.

text: När varan upphör att vara placerad i skatteupplaget i Sverige ska mervärdesskatt redovisas i mervärdesskattedeklarationen. Mervärdesskatten ska beräknas till den skatt som skulle ha beräknats för den unionsinterna överföringen plus den skatt som skulle ha beräknats på omsättning av de tjänster som undantagits från beskattning dvs. lagringstjänsten som skett i Sverige.

text: Exempel 5

text: Ett parti aluminium importeras från USA till Sverige av ett företag som är etablerat i Sverige. Beskattningsunderlaget för importen är 100 000 kr. Aluminiumet placeras i ett skatteupplag i Sverige. Under den tid varan finns i lagret rengörs varan av ett företag som är etablerat i Polen mot en ersättning på 7 500 kr. För lagringstjänsten tar den svenske lagerhavaren ut 20 000 kr.

text: Både rengöringstjänsten och lagringstjänsten är omsatta inom landet eftersom köparen är en beskattningsbar person som är etablerad i Sverige men omsättningarna är undantagna från skatteplikt. Detta innebär att det svenska företaget inte ska redovisa mervärdesskatt på förvärvet av rengöringstjänsten och mervärdesskatt ska inte debiteras av lagerhavaren för lagringstjänsten.

text: Varan flyttas sedan till ett skatteupplag i Nederländerna. För lagringstjänsten tar den holländske lagerhavaren ut 20 000 kr. Lagringstjänsten är omsatt inom landet eftersom köparen är en beskattningsbar person som är etablerad i Sverige. Det svenska företaget ska redovisa mervärdesskatt på förvärvet av lagringstjänsten. Omsättningen av tjänsten är inte undantagen från skatteplikt eftersom skatteupplaget inte finns i Sverige.

text: Förflyttningen av aluminiumet från Sverige till Nederländerna innebär att varan upphör att vara placerad i skatteupplaget i Sverige. Detta medför dock inga beskattningskonsekvenser i Sverige om överföringen till Nederländerna uppfyller förutsättningarna för en unionsintern omsättning som kan undantas från skatteplikt.

text: När varan upphör att vara placerad i skatteupplaget i Nederländerna ska mervärdesskatt hanteras enligt de regler som gäller där.

text: Exempel 6

text: Ett parti aluminium importeras från USA till Nederländerna av ett företag som är etablerat i Sverige. Beskattningsunderlaget för importen är 100 000 kr. Aluminiumet placeras i ett skatteupplag i Nederländerna. Under den tid varan finns i lagret rengörs varan av ett företag som är etablerat i Polen mot en ersättning på 7 500 kr. För lagringstjänsten tar det nederländska lagringsföretaget ut 20 000 kr. Både rengöringstjänsten och lagringstjänsten är omsatta inom landet eftersom köparen är en beskattningsbar person som är etablerad i Sverige. Omsättningarna kan inte undantas från skatteplikt eftersom varan är placerad i ett skatteupplag i ett annat land än Sverige. Förvärvet av tjänsterna ska beskattas i Sverige med 6 875 kr (25 % av [20 000 + 7 500]).

text: Varan tas sedan ut från skatteupplaget i Nederländerna och överförs till ett skatteupplag i Sverige. Överföringen till Sverige är ett unionsinternt förvärv som kan undantas från skatteplikt. I skatteupplaget i Sverige säljs det rengjorda aluminiumet till ett annat svenskt företag för 150 000 kr. För lagringstjänsten i Sverige tar den svenske lagerhavaren ut 20 000 kr. Lagringstjänsten är omsatt inom landet men omsättningen är undantagen från skatteplikt.

text: När varan upphör att vara placerad i skatteupplaget ska mervärdesskatt redovisas i mervärdesskattedeklarationen i Sverige. Eftersom varan omsatts under lagringstiden ska skatten motsvara den mervärdesskatt som skulle ha beräknats för den omsättning som gjorts i lagret i Sverige plus den mervärdesskatt som skulle ha beräknats på omsättning av de tjänster som undantagits från beskattning och som utförts efter den gjorda omsättningen. Den skatt som ska redovisas i skattedeklarationen uppgår till totalt 42 000 kr (25 % av [150 000 + 20 000]).

text: 131 694453-11/111

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 7708-16/111

status: gällande

title: Upphävande av ställningstagandet ”Undantag från skatteplikt vid försäljning av varor till andra EU-länder, mervärdesskatt”

text: Ställningstagandet ”Undantag från skatteplikt vid försäljning av varor till andra EU-länder, mervärdesskatt”, daterat 2013-03-01, dnr

text: 131 139907-13/111

text: , ska inte längre tillämpas.

text: Från och med den 1 januari 2016 har bestämmelsen om undantag från skatteplikt i

text: 3 kap. 30 a § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: ändrats. Med anledning av detta ska ställningstagandet från 2013-03-01 inte längre tillämpas.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 771227-07/111

title: Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid tillhandahållande av tjänst avseende montering/installation av egentillverkade varor

text: Nytt: 2023-06-02

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att från och med den 1 januari 2008 ska bestämmelserna om omvänd skattskyldighet bli tillämpliga även om en tjänst innefattar tillhandahållande av egentillverkade varor. Detta gäller under förutsättning att varorna genom monteringen/installationen blir fastighet enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, samt att tillhandahållandet mervärdesskatterättsligt bedöms utgöra tjänst. Den omständigheten att varan är egentillverkad ska inte påverka bedömningen. Standard för svensk näringsgrensindelning, SNI, 2002 ska därför inte följas i detta avseende.

text: Detta ställningstagande innebär, med verkan från och med den 1 januari 2008, en ändring i förhållande till den syn som Skatteverket tidigare gett uttryck för när det gäller montering/installation av egentillverkade varor. Svaren på frågorna 4 och 6 i skrivelse 20070626, dnr

text: 131 409437-07/111

text: , samt Skatteverkets ställningstaganden i avsnitt 4.1 och 4.2 i skrivelse 20071119, dnr

text: 131 691305-07/111

text: , blir därmed helt eller delvis inaktuella.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Den 1 juli 2007 infördes bestämmelser om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Tillämpningsområdet bestämdes utifrån vad som utgör byggverksamhet direkt till vissa tjänster enligt gällande SNI (SNI 2002). Från och med den 1 januari 2008 tas denna koppling bort och de tjänster som ska omfattas av bestämmelserna ska i stället avgöras utifrån begreppens allmänna innebörd. SNI 2002 kan därvid vara vägledande vid bestämmande av om en tjänst ska omfattas av den omvända skattskyldigheten.

text: Frågor har uppkommit om slopandet av den direkta kopplingen till gällande SNI ska innebära att installation eller montering av egentillverkade varor i fortsättningen ska vara en sådan byggtjänst som omfattas av omvänd skattskyldighet.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML är den som förvärvar en tjänst som avses i andra stycket skyldig att betala mervärdesskatten (skattskyldig) om denne är

text: en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, eller

text: en annan näringsidkare som tillhandahåller en näringsidkare som avses i första strecksatsen sådana tjänster,

text: Från och med den 1 januari 2008 har

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML en ny lydelse. De tjänster som ska omfattas av bestämmelsen i första stycket 4 b är

text: 1. sådana tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som kan hänföras till

text: - mark- och grundarbeten,- bygg- och anläggningsarbeten,- bygginstallationer,- slutbehandling av byggnader, eller- uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare,

text: 2. byggstädning, och

text: 3. uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter som avses i 1 och 2.

text: Av

text: prop. 2007/08:25 s. 215

text: framgår följande: "För att undvika de tolkningsproblem som uppkommer med en hänvisning till SNI kan det vara lämpligare att inte låta skattskyldigheten styras av detta regelverk. Det skulle innebära att vilka tjänster som omfattas av den omvända skattskyldigheten får bedömas utifrån ett mer allmänt perspektiv. Det kan tyckas att detta riskerar leda till än större osäkerhet och svårare gränsdragningar och tolkningsproblem. Det innebär dock även att en mer fast praxis kan bildas avseende vilka tjänster som ska omfattas. Vid en samlad bedömning får det anses vara mer angeläget att undvika de tolkningssvårigheter som uppkommer med en anknytning till gällande SNI."

text: Vidare framgår på s. 216 att vid tillämpningen får de tjänster som omfattas av de i lagen angivna begreppen i princip bestämmas utifrån begreppens allmänna innebörd.

text: Av specialmotiveringen till lagändringen framgår på s. 245 att borttagandet av den direkta kopplingen till gällande SNI innebär att den omvända skattskyldigheten i viss utsträckning kan komma att omfatta tjänster som inte anses som byggverksamhet och omvänt att vissa tjänster som enligt SNI skulle anses som byggverksamhet inte kommer att omfattas av reglerna.

text: Av

text: 1 kap. 11 §

text: ML framgår att med fastighet förstås

text: "1. vad som enligt

text: jordabalken

text: utgör eller tillhör fastighet, dock inte egendom som avses i

text: 2 kap. 3 § jordabalken

text: (industritillbehör),

text: 2. byggnader, ledningar, stängsel och liknande anläggningar som för stadigvarande bruk anbragts i eller ovan jord och som tillhör någon annan än ägaren till jorden, och

text: 3. egendom som avses i

text: 2 kap. 2 § jordabalken

text: även om byggnaden tillhör annan än ägaren till jorden eller om egendomen tillförts byggnaden av någon annan än ägaren till byggnaden."Med verksamhetstillbehör förstås, enligt

text: 1 kap. 12 §

text: ML, annan maskin, utrustning eller särskild inredning än industritillbehör, om den tillförts sådan byggnad eller del av byggnad som är inrättad för annat än bostadsändamål och den anskaffats för att direkt användas i en särskild verksamhet som bedrivs på fastigheten. Verksamhetstillbehören utgör byggnadstillbehör enligt

text: jordabalken (1970:994)

text: , JB, och omfattas av fastighetsbegreppet enligt ML.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Reglerna om omvänd skattskyldighet är avsedda att bli tillämpliga vid omsättning av tjänster som innebär uppdrag att utföra byggverksamhet. SNI 2002 ska inte längre vara styrande utan endast vägledande vid bestämmande av om en tjänst ska omfattas av den omvända skattskyldigheten.

text: Innebörden i SNI 2002 av uttrycket "byggverksamhet" i avdelning F, huvudgrupp 45, baseras huvudsakligen på SCB:s Meddelanden i samordningsfrågor för Sveriges officiella statistik, MIS 2003:2. Av MIS 2003:2 framgår att byggverksamhet generellt sett omfattar allmän byggverksamhet, specialiserade bygg- och anläggningsarbeten för byggnader och anläggningar, bygginstallationer samt slutbehandling av byggnader, nybyggnation, reparationer, tillbyggnader och ombyggnader, uppförande av monteringsfärdiga byggnader eller konstruktioner på plats och uppförande av byggnader av tillfälligt slag.

text: När det gäller montering och installation av egentillverkade varor så är sådana tillhandahållanden inte aktiviteter som utgör byggverksamhet enligt SNI 2002 även när dessa i andra sammanhang anses utgöra byggtjänster. I dessa avseenden avviker således SNI 2002 från vad som anses utgöra byggverksamhet utifrån begreppets allmänna innebörd. Det finns inte heller någon klar och tydlig definition av vad som avses med egentillverkat. Detta har medfört betydande gränsdragnings- och tolkningsproblem.

text: Enligt nämnda uttalanden i proposition 2007/08:25 ska utifrån ett mer allmänt perspektiv bedömas vilka tjänster som omfattas av den omvända skattskyldigheten. Vad som utgör byggtjänster ska därvid i princip bestämmas utifrån begreppens allmänna innebörd.

text: Det kan enligt SNI 2002 för samma byggtjänst bli olika konsekvenser beroende på om den som utför tjänsten har tillverkat det som installeras eller inte. Ett exempel på detta är byte av fönster i en fastighet. Tillhandahåller den som byter fönstren egentillverkade fönster är detta inte en byggtjänst enligt SNI 2002. Motsvarande gäller vid uppförande av byggnad om byggnadselementen är egentillverkade.

text: Bedömningen av den mervärdesskattemässiga karaktären på en tjänst ska göras med utgångspunkt i det specifika uppdraget, dvs. tjänsten ifråga. Det är då den objektiva karaktären på detta tillhandhållande till kunden som bör vara avgörande. Hur den som utför tjänsten har anskaffat de varor som installeras eller monteras ska därför inte påverka den mervärdesskattemässiga bedömningen av tjänsten. Därmed bör den omständigheten att den som utför tjänsten använder egentillverkade varor inte vara avgörande för om tjänsten ska omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet.

text: Skatteverket anser att från och med den 1 januari 2008 ska bestämmelserna om omvänd skattskyldighet bli tillämpliga även om en tjänst innefattar tillhandahållande av egentillverkade varor. Detta gäller under förutsättning att varorna genom installationen blir fastighet enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, samt att tillhandahållandet mervärdesskatterättsligt bedöms utgöra tjänst. Den omständigheten att varan är egentillverkad ska inte påverka bedömningen. SNI 2002 ska därför inte följas i detta avseende.

text: Detta innebär att exempelvis montering eller installation av egentillverkade delar till byggnader, såsom trappor, fönster och plåtdetaljer samt uppförande av egentillverkade monteringsfärdiga hus är sådana byggtjänster som omfattas av reglerna.

text: Detta ställningstagande innebär, med verkan från och med den 1 januari 2008, en ändring i förhållande till den syn som Skatteverket tidigare gett uttryck för när det gäller montering/installation av egentillverkade varor. Svaren på frågorna 4 och 6 i skrivelse 2007-06-26, dnr

text: 131 409437-07/111

text: , samt Skatteverkets ställningstaganden i avsnitt 4.1 och 4.2 i skrivelse 2007-11-19, dnr

text: 131 691305-07/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 771812-12/111

title: Kvittning av utbetalning för husarbete till konkursbo mot konkursgäldenärens skulder

text: 1 Sammanfattning

text: Om ett konkursbo har rätt till utbetalning från Skatteverket för husarbete så kan verket inte kvitta utbetalningen mot konkursgäldenärens skulder till staten.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: En konkursförvaltare avser att låta konkursboet fullfölja entreprenader och även ansöka om utbetalning för husarbete enligt lag (

text: ) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete. Skatteverket brukar som regel kvitta utbetalningar för husarbete mot konkursgäldenärens skulder till staten. Vilken är Skatteverkets inställning till kvittning när det är konkursboet som utför arbetet och utbetalning sker till konkursboet?

text: 3 Bedömning

text: Genom beslutet om konkurs tar borgenärerna i anspråk gäldenärens samlade tillgångar för betalning av sina fordringar. De samlade tillgångarna benämns konkursbo. Konkursbo är också en beteckning för det rättssubjekt som förvaltar tillgångarna under konkursen. Konkursboet representeras av konkursförvaltaren.

text: Ett konkursbo som driver gäldenärens verksamhet vidare kan godkännas för F-skatt (Skatteverkets information för godkännande av F-skatt m.m. SKV M 2012:5 avsnitt 2.6). Förutsättningarna för rätt till skattereduktion enligt

text: 67 kap. 16 § 1 inkomstskattelagen (1999:1229)

text: kan därmed vara uppfyllda (dvs. att konkursboet var godkänd för F-skatt när avtalet ingicks eller när ersättningen betalas ut). Utbetalning för husarbete ska göras till ett av utföraren anmält konto (12 § lag [2009:194] om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete).

text: När Skatteverket ska göra en utbetalning för husarbete så är verket att se som gäldenär och konkursboet som borgenär.

text: Kvittning innebär att en gäldenär som har en motfordran hos en borgenär får kvitta (avräkna) sin fordran mot sin skuld till borgenären. Gäldenären fullgör på så sätt sin förpliktelse mot borgenären genom att avstå från en motfordran mot denne. Om förutsättningarna för kvittning är uppfyllda kan kvittning ske genom att gäldenären avger en kvittningsförklaring till borgenären. En kvittnings-förklaring är att jämställa med betalning.

text: En grundläggande förutsättning för kvittning är att det är fråga om ett ömsesidigt fordringsförhållande. Ett konkursbo behandlas i princip som ett rättssubjekt för sig (Palmer Savin,

text: Konkurslagen

text: , en kommentar, avsnitt

text: 5 kap. 15 §

text: Genom att konkursboet har övertagit konkursgäldenärens entreprenadkontrakt så är det konkursboet, inte konkursgäldenären, som är utförare och som har rätt till betalning från Skatteverket. Skattverket har samtidigt inga fordringar på konkursboet. Det är därför inte fråga om något ömsesidigt fordringsförhållande mellan staten och konkursboet.

text: Skatteverket kan därmed inte kvitta konkursboets fordran på betalning från Skatteverket mot konkursgäldenärens skulder till staten.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 772361-12/111

title: Nedsättning av skatt på utdelning enligt skatteavtal (rättad version)

text: Nytt: 2022-03-01

text: Skatteavtalet med Grekland har upphört att gälla. Som nämns i ställningstagandet är dock vad som sägs med Grekland som exempel även relevant för andra skatteavtal, bl.a. de med Spanien (SFS 1977:75), Nya Zeeland (SFS 1980:1131), Republiken Korea (SFS 1982:707) och Rumänien (SFS 1979:57).

text: 1 Sammanfattning

text: Om ett skatteavtal innebär att Sverige högst får ta ut 15 % skatt på utdelningens bruttobelopp för en fysisk person ska nedsättningen ske på följande sätt. Så stor andel av skatten på inkomst av kapital anses belöpa på utdelningen som utdelningen utgör av inkomsten. Om detta belopp överstiger 15 % av utdelningens bruttobelopp sätts skatten på kapitalinkomsterna ned med det överskjutande beloppet. Ska viss del av utdelningen beskattas i inkomstslaget tjänst görs motsvarande beräkning av hur stor andel av skatten på förvärvsinkomsten som belöper på utdelningen. Om det sammanlagda beloppet överstiger 15 % av utdelningens bruttobelopp sätts i första hand den statliga inkomstskatten ned och i andra hand den kommunala.

text: Skulle omständigheterna i ett enskilt fall innebära att ovanstående beräkningsprincip ger ett materiellt felaktigt resultat får beräkningen anpassas efter de specifika omständigheterna.

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstagande 2007-02-23, Nedsättning av skatt på utdelning enligt skatteavtal (dnr

text: 131 42347-07/111

text: ). Ändringen består i en komplettering med exempel som visar hur nedsättningen ska ske om utdelningen beskattas i både inkomstslaget tjänst och kapital.

text: 2 Frågeställning

text: En person är obegränsat skattskyldig i Sverige men har hemvist i annat land som Sverige har skatteavtal med. Personen får utdelning från svenska aktiebolag. Enligt skatteavtalet har Sverige rätt att ta ut 15 % skatt på utdelningens bruttobelopp.

text: Hur ska nedsättningen göras i följande exempel?

text: Personen deklarerar utdelningar på 60 000 kr, kapitalvinster på 100 000 kr och ränteutgifter på 140 000 kr.

text: Personen deklarerar utdelningar på 40 000 kr, kapitalvinster på 35 000 kr och ränteutgifter på 10 000 kr.

text: Personen deklarerar utdelningar på 25 000 kr. Under övriga upplysningar anges att utdelningsbeloppet egentligen uppgår till 50 000 kr men att personen med hänsyn till skatteavtalet bara tagit upp hälften.

text: Personen deklarerar utdelningar på 100 000 kr varav 50 000 kr beskattas i inkomstslaget tjänst och 50 000 kr beskattas i inkomstslaget kapital på grund av reglerna i

text: 57 kap.

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. Det finns inga andra inkomster eller utgifter.

text: 57 kap.

text: IL. Personen deklarerar andra inkomster i inkomstslaget tjänst på 300 000 kr som får beskattas i Sverige samt ränteutgifter i inkomstslaget kapital med 50 000 kr.

text: Samma omständigheter som i exempel 5 men personen deklarerar andra inkomster i inkomstslaget tjänst på 450 000 kr.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt artikel 10 i OECD:s modellavtal får utdelning från bolag med hemvist i Sverige till person med hemvist i den andra staten beskattas i den andra staten. Utdelningen får emellertid beskattas även i Sverige, men om mottagaren är en fysisk person som har rätt till utdelningen får skatten inte överstiga 15 % av utdelningens bruttobelopp.

text: Utdelningsartikeln i skatteavtalen tillämpas oavsett hur utdelningen beskattas enligt intern rätt. Inkomstartikeln i ett skatteavtal är inte bindande för i vilket inkomstslag en inkomst beskattas enligt intern rätt och inkomstslaget som används i intern rätt är inte bindande för vilken artikel som tillämpas i ett skatteavtal.

text: De skatteavtal Sverige har med andra länder kan avvika från modellavtalet.

text: Hur nedsättningen av skatten på utdelningen ska gå till anges inte i avtalen men samma fråga uppkommer i vissa skatteavtal där Sverige har rätt att beskatta royaltybetalningar till person i det andra landet på motsvarande sätt. Skatteavtalet mellan Sverige och Grekland (SFS 1963:497) ger Sverige rätt att beskatta royalty som betalas till person med hemvist i Grekland men enligt artikel IX får skatten inte överstiga 5 % av royaltyns bruttobelopp. Hur denna nedsättning ska gå till anges i anvisningarna till artikel IX. Där står följande.

text: "Summan av den å royaltyn belöpande statliga och kommunala inkomstskatten får dock enligt art. IX § 2 icke överstiga 5 % av royaltyns bruttobelopp (beträffande visst undantagsfall se sista stycket av denna anvisningspunkt). Vid tillämpningen av denna maximeringsregel skall iakttagas följande.

text: Därest den skattskyldige från Sverige uppbär även annan inkomst än royaltyn, skall iakttagas att på royaltyn anses belöpa så stor bråkdel av hela den statliga inkomstskatten som royaltyn — efter eventuellt avdrag för till densamma hänförliga kostnader — utgör av den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten med tillägg av allmänna avdrag.

text: ...... Exempel: En person med hemvist i Grekland uppbär royalty från Sverige till ett bruttobelopp av 10 000 kronor. Till royaltyn hänförliga avdragsgilla kostnader uppgå till 500 kronor; efter avdrag härför återstå 9 500 kronor. Den skattskyldige antages vidare åtnjuta annan i Sverige skattepliktig inkomst, därvid nettointäkten utgör 5 000 kronor. Vid taxeringen till statlig inkomstskatt antages den skattskyldige åtnjuta allmänna avdrag med 1 000 kronor och den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten blir sålunda (9 500 + 5 000 — 1 000 =) 13 500 kronor. I taxeringslängden antecknas: »Enligt avtalet med Grekland skall den statliga resp. den kommunala inkomstskatten nedsättas med det belopp, varmed summan av 9 500/14 500 av hela den statliga inkomstskatten och den kommunala inkomstskatt, som belöper å 9 500 kronor, överstiger 5 % av 10 000 kronor. Den kommunala inkomstskatten må nedbringas endast i den mån det överskjutande beloppet överstiger 9 500/14 500 av hela den statliga inkomstskatten.»"

text: Motsvarande bestämmelse och anvisning beträffande nedsättning av skatt på royalty finns i flera andra skatteavtal, bl.a. med Spanien (SFS 1977:75), Nya Zeeland (SFS 1980:1131), Republiken Korea (SFS 1982:707) och Rumänien (SFS 1979:57).

text: Vid avräkning av utländsk skatt görs avräkningen i första hand från den statliga inkomstskatten och i andra hand från den kommunala inkomstskatten (2 kap. 7 § lagen [1986:468] om avräkning av utländsk skatt).

text: 4 Bedömning

text: Skatteavtalet innebär att Sverige inte får ta ut mer skatt på utdelningen än vad skatteavtalet medger. Man bör dock observera att det begränsade skatteuttaget beräknas på utdelningens bruttobelopp, inte på vad som utgör överskott av inkomstslagen kapital eller tjänst. Skatteavtalet avgör inte i vilket inkomstslag en inkomst beskattas utan det följer av intern rätt (se särskilt exempel 4-6).

text: När det i inkomstslaget kapital finns både inkomster med begränsat skatteuttag och andra inkomster samt utgifter och kapitalförluster måste man bestämma hur stor del av skatten på inkomst av kapital som belöper på den inkomst där det finns en begränsning av skatteuttaget. Detsamma gäller inkomster som beskattas i inkomstslaget tjänst.

text: Skatteverket anser att den princip som anges i flera av de svenska skatteavtalen beträffande royalty även ska tillämpas på utdelning. Stöd för detta finns i det tidigare gällande skatteavtalet med Österrike (SFS 1970:769) där det i anvisningarna till artikel 10 om nedsättning av skatt på utdelning hänvisas till anvisningarna beträffande nedsättning av skatt på royalty.

text: Beräkningen innebär att ett bråktal ställs upp enligt följande princip. Täljaren består av den svenska utdelningen till den del den tas upp till beskattning, minskad med eventuella kostnader som är hänförliga till utdelningen. För den del av utdelningen som tas upp i inkomstslaget kapital består nämnaren av överskottet av kapital. För utdelning som tas upp i inkomstslaget tjänst består nämnaren av summan av överskottet av inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet. Bråktalet multipliceras med den svenska skatten. Med svensk skatt avses statlig och kommunal inkomstskatt (utan beaktande av eventuella skattereduktioner).

text: Om utdelningen beskattas i inkomstslaget tjänst kan det bli aktuellt att sätta ned både statlig och kommunal inkomstskatt. Det finns inga turordningsregler när det gäller denna typ av nedsättning av skatten. Det är inte fråga om avräkning av utländsk skatt utan nedsättning av skatten på grund av en begränsning i skatteavtalet. Skatteverket anser emellertid att samma principer kan tillämpas som vid avräkning av utländsk skatt vilket innebär att i första hand sätts den statliga inkomstskatten på utdelningen ned och i andra hand den kommunala inkomstskatten.

text: Svar på exemplen. I exemplen finns inga utgifter hänförliga till utdelningarna.

text: Överskottet i inkomstslaget kapital blir 20 000 kr vilket innebär en skatt på 6 000 kr. Skatten på utdelningen uppgår till 6 000 kr (20 000/20 000 x 6 000). Enligt skatteavtalet har Sverige rätt att ta ut 15 % skatt på utdelningens bruttobelopp (60 000 kr) vilket innebär att skatten på utdelningen högst får uppgå till 9 000 kr. Sverige tar inte ut mer skatt än vad skatteavtalet tillåter eftersom skatten blir 6 000 kr. Någon nedsättning av skatten ska därför inte göras.

text: Överskottet i inkomstslaget kapital blir 65 000 kr vilket innebär en skatt på 19 500 kr. Skatten på utdelningen uppgår till 12 000 kr (40 000/65 000 x 19 500). Enligt skatteavtalet har Sverige rätt att ta ut 15 % skatt på utdelningens bruttobelopp (40 000 kr) vilket innebär att skatten på utdelningen högst får uppgå till 6 000 kr. Den statliga inkomstskatten på kapitalinkomster ska därför sättas ned med 6 000 kr (12 000 — 6 000).

text: Den omständigheten att skatten på utdelningen enligt skatteavtalet bara ska uppgå till hälften av den normala skatten innebär inte att bara halva utdelningen är skattepliktig. Utdelningen ska deklareras till sitt fulla belopp, 50 000 kr, och skatten ska sättas ned till 7 500 kr (50 000 x 15 %). Om det finns andra inkomster och utgifter i inkomstslaget kapital finns stor risk att skatt tas ut med fel belopp om nedsättningen görs genom att bara ta upp halva utdelningen till beskattning.

text: Överskottet i inkomstslaget kapital blir 50 000 kr vilket innebär en skatt på 15 000 kr. Överskottet i inkomstslaget tjänst blir 50 000 kr och med en kommunal skattesats på 30 % tas kommunalskatt ut med 15 000 kr. Sammanlagt tas skatt ut med 30 000 kr på utdelningen. Enligt skatteavtalet har Sverige rätt att ta ut 15 % skatt på utdelningens bruttobelopp (100 000 kr) vilket innebär att skatten på utdelningen högst får uppgå till 15 000 kr. Skatten ska därför sättas ned med 15 000 kr (30 000 — 15 000). I första hand sätts den statliga inkomstskatten ned vilket innebär att skatten på kapitalinkomster sätts ned med 15 000 kr.

text: Resultatet i inkomstslaget kapital blir 0 kr vilket innebär att det inte tas ut någon skatt på utdelningen i detta inkomstslag. Överskottet i inkomstslaget tjänst blir 350 000 kr och med en kommunal skattesats på 30 % tas kommunalskatt ut med 101 220 kr (2012 års taxering). Skatten på utdelningen uppgår till 14 460 kr (50 000/350 000 x 101 220). Någon statlig skatt tas inte ut på förvärvsinkomsten. Enligt skatteavtalet har Sverige rätt att ta ut 15 % skatt på utdelningens bruttobelopp (100 000 kr) vilket innebär att skatten på utdelningen högst får uppgå till 15 000 kr. Sverige tar inte ut mer skatt än vad skatteavtalet tillåter. Någon nedsättning av skatten ska därför inte göras.

text: Skillnaden i det här exemplet är att även statlig skatt tas ut på tjänsteinkomsten. Överskottet i inkomstslaget tjänst blir 500 000 kr och med en kommunal skattesats på 30 % tas kommunalskatt ut med 146 220 kr (2012 års taxering). Skatten på utdelningen uppgår till 14 622 kr (50 000/500 000 x 146 220). Den statliga skatten på överskottet i inkomstslaget tjänst uppgår till 20 880 kr (2012 års taxering). Skatten på utdelningen uppgår till 2 088 kr (50 000/500 000 x 20 880). Den totala skatten på utdelningen blir 16 710 kr (14 622 + 2 088) men får enligt skatteavtalet tas ut med högst 15 000 kr. Skatten ska sättas ned med 1 710 kr. Nedsättning görs av den statliga inkomstskatten på förvärvsinkomster.

text: Samma frågeställning kan uppkomma i inkomstslaget kapital när det gäller beskattning av ränta. Enligt artikel 11 i OECD:s modellavtal får ränta som härrör från Sverige beskattas här men skatten får inte överstiga 10 % av räntans bruttobelopp. Samma princip gäller vid nedsättning av skatten på räntan som angetts ovan.

text: 131 42347-07/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 772515-08/111

title: Kapitalförlust på syntetisk option med egna aktier i onoterat företag som underliggande egendom

text: Nytt: 2025-02-21

text: Ställningstagandet innehåller laghänvisning till definitionen av näringsbetingad andel under avsnitt 3. Bestämmelserna har flyttats från 13-14 §§ till 32-33 §§ i

text: 24 kap.

text: inkomstskattelagen

text: . Ändringen har trätt i kraft den 1 jan 2019.

text: 1 Sammanfattning

text: Bestämmelserna i 25 a kap. 19 § p. 4

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, om avdragsrätt för vissa kapitalförluster omfattar syntetiska optioner där den underliggande tillgången avser egna aktier i onoterat företag. En kapitalförlust på ett sådant derivat är därför inte avdragsgill.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Ett onoterat företag avser att ställa ut syntetiska (köp)optioner till anställda mot erläggande av en marknadsmässig premie. Underliggande tillgång ska vara värdet av företagets egna aktier. Enligt förutsättningarna ska optionerna anses utgöra förvärvade värdepapper i den anställdes hand.

text: För företaget har uppkommit fråga om de utfärdade optionerna omfattas av den skattefrihet som föreligger enligt

text: 48 kap. 6 a §

text: IL för egna aktier och derivat i egna aktier eller om en kapitalförlust ska begränsas enligt reglerna i 25 a kap. 19 § p. 4 IL.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 48 kap. 6 a §

text: IL ska en kapitalvinst som uppkommer då ett aktiebolag som avses i

text: 19 kap 13 § aktiebolagslagen (2005:551)

text: , ABL, avyttrar egna aktier inte tas upp. Kapitalförluster vid sådana avyttringar ska enligt

text: 44 kap. 2 §

text: IL inte dras av. Detsamma gäller då bolaget utfärdar eller avyttrar optioner, terminer eller liknande instrument vars underliggande egendom består av sådana aktier.

text: En andel i ett svenskt onoterat aktiebolag som utgör kapitaltillgång är näringsbetingad om andelen ägs av ett svenskt aktiebolag som inte utgör ett investmentföretag (24 kap. 13 -

text: 14 §

text: IL).

text: I

text: 25 a kap.

text: IL finns bestämmelser om avyttring av näringsbetingade andelar och vissa andra tillgångar. Reglerna gäller bl.a. för svenskt aktiebolag (

text: 25 a kap. 3 §

text: IL). Enligt

text: 25 a kap. 5 §

text: IL ska en kapitalvinst inte tas upp och en kapitalförlust inte dras av.

text: En kapitalförlust i ett sådant företag som anges i

text: 25 a kap. 3 §

text: IL får inte dras av om den avser en tillgång eller förpliktelse där den underliggande tillgången, direkt eller indirekt, är en näringsbetingad andel (25 a kap. 19 § p. 4 IL).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Kan ett derivat där underliggande tillgång utgörs av egen aktie i onoterat företag omfattas av

text: 48 kap. 6 a §

text: IL?

text: Reglerna i

text: 48 kap. 6 a §

text: IL gäller endast aktiebolag som avses i

text: 19 kap. 13 §

text: ABL. De skattemässiga reglerna infördes till följd av att sådana aktiebolag fick viss möjlighet att förvärva egna aktier (

text: prop. 1999/2000:38

text: ). De aktiebolag som avses i

text: 19 kap. 13 §

text: ABL är publika aktiebolag vars aktier är noterade vid svensk eller utländsk börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad. I allmänmotiveringen (

text: prop. 1999/2000:38 s. 28

text: ff.) motiveras skattefriheten med neutralitetsaspekter samt att återköp och avyttring av egen aktie kan ses som en "omvänd nyemission". Hänvisning görs även till ett förhandsbesked som senare ändrades av Regeringsrätten (

text: RÅ 2000 not. 38

text: ). Beträffande egna aktier som ingår i ett handelslager anges däremot att inkomstberäkning ska ske enligt vanliga regler för näringsverksamhet. Reglerna gäller därför bara om det uppstår en kapitalvinst eller kapitalförlust.

text: För andra aktiebolag innebär det s.k. förvärvsförbudet i

text: 19 kap 4 §

text: ABL begränsade möjligheter att förvärva egna aktier (

text: 19 kap 5 §

text: ABL). Ett förvärv som inte uppfyller kraven i 5 § är ogiltigt. Om egna aktier förvärvats på ett tillåtet sätt föreligger en skyldighet att avyttra aktierna (om de inte dragits in) så snart det kan ske utan förlust, dock senast tre år efter förvärvet (

text: 19 kap. 6 §

text: ABL).

text: Eftersom skattereglerna endast omfattar sådana företag som avses i

text: 19 kap. 13 §

text: ABL bör reglerna inte gälla för andra företag om inte annat framgår av praxis. Här kan nämnas att ett syntetiskt återköp (swapavtal) avseende egna aktier i ett publikt företag var föremål för bedömning i

text: RÅ 2001 not 160

text: . Bedömningen avsåg reglerna före återköpslagstiftningens tillkomst. Regeringsrätten fann att skatteplikt förelåg enligt de vanliga kapitalvinstreglerna. Efter att de skatterättsliga återköpsreglerna införts har Regeringsrätten funnit att värdepapper i form av syntetiska derivat i egna aktier omfattas av 48 kap. 6 a IL, se

text: RÅ 2007 ref. 3

text: samt Regeringsrättens domar den 22 november 2004 i mål nr 422002 och 422102 (Skatteverkets rättsfallsprotokoll 28/04). I samtliga fall var det fråga om publika företag som var noterade. Sammanfattningsvis ger varken tidigare praxis eller reglerna i

text: 48 kap. 6 a §

text: IL utrymme för att tillämpa reglerna i

text: 48 kap. 6 a §

text: IL för andra företag än de som uttryckligen omfattas av lagrummet. Eftersom de nu aktuella derivaten inte avser publikt företag som är noterat ska beskattning av en kapitalvinst eller kapitalförlust ske enligt de vanliga kapitalvinstreglerna som gäller för sådana värdepapper.

text: 4.2 Kan ett derivat där underliggande tillgång utgörs av egen aktie i onoterat företag omfattas av 25 kap. 19 § p. 4 IL?

text: Enligt 25 kap. 19 § p. 4 IL får en kapitalförlust i ett aktiebolag inte dras av om den avser en tillgång eller förpliktelse där den underliggande tillgången, direkt eller indirekt, är en näringsbetingad andel. Bestämmelsen tillkom för att det inte skulle bli möjligt att kringgå avdragsförbudet för kapitalförluster på näringsbetingade aktier och näringsbetingade aktiebaserade delägarrätter genom utnyttjande av olika derivatstrategier (

text: prop. 2002/03:96 s. 137

text: ). I författningskommentaren anges att punkten är ny i förhållande till utredningsförslaget och har en generell utformning och ska mer allmänt förhindra att derivatstrategier används för att kringgå avdragsförbudet för kapitalförluster i 5 § andra stycket. För att spärren ska vara effektiv går det inte att närmare definiera vilka typer av finansiella instrument som bör omfattas med tanke på den utvecklingstakt och innovationsförmåga som kännetecknar derivatmarknaden. (

text: prop. 2002/03:96 s. 177

text: Enligt lagtexten krävs att den underliggande tillgången direkt eller indirekt är en näringsbetingad andel. Skatteverket har i en tidigare skrivelse 20041008 (dnr. 130-572878/04-111) bedömt att lagrummet omfattar syntetiskt derivat där den underliggande tillgången består av aktier i ett dotterbolag. För det fall ett moderföretag redan innehar onoterade andelar sedan tidigare (t.ex. i ett dotterföretag) omfattar ett derivat i egna aktier direkt och indirekt även värdeförändringar på de onoterade andelar (dotterföretag) som moderföretaget innehar. Detta blir särskilt tydligt om moderföretaget är ett holdingbolag med rörelsedrivande dotterföretag. Sådana fall bör därför kunna jämställas med de fall som behandlas i skrivelsen.

text: Fråga blir då närmast om regeln ställer något krav på att den underliggande andelen direkt eller indirekt ska innehas av företaget och i sådana fall om den kan anses utgöra en näringsbetingad andel om det är en egen aktie. Vad gäller den första frågan så anser Skatteverket att lagtexten inte uttryckligen anger att den underliggande andelen ska innehas av företaget. Enligt Skatteverkets uppfattning ska en prövning göras om den underliggande egendomen hade utgjort en näringsbetingad andel vid ett direkt innehav av andelen. Som exempel anser Skatteverket att en kapitalförlust på en förvärvad köpoption som avser hela eller delar av ett onoterat företag bör omfattas av lagrummet. Detta oavsett företaget inte innehar en andel i det underliggande företaget sedan tidigare. Sammanfattningsvis får lagrummet anses innebära att kapitalförluster inte får dras av om tillgången eller förpliktelsen avser en andel som vid ett direkt innehav hade utgjort en näringsbetingad andel hos företaget.

text: Nästa frågeställning är om egen aktie kan vara näringsbetingad i den mening som aves i

text: inkomstskattelagen

text: . Begreppet näringsbetingad andel utvidgades väsentligt genom den lagändring som skedde 2003 (

text: prop. 2002/03:96

text: ). Enligt de införda reglerna krävs inte längre att innehavet betingas av någon rörelse om andelen är onoterad (

text: 24 kap. 14 §

text: IL). Även röstvillkoret saknar betydelse. En onoterad aktie är per definition alltid en näringsbetingad andel om den ägs av ett svenskt aktiebolag som inte är ett investmentföretag (

text: 24 kap. 13 §

text: IL). I allmänmotiveringen (

text: prop. 2002/03:96 s. 76

text: ) anges som bakgrund till denna presumtion att andelar som inte är marknadsnoterade, dvs. onoterade andelar, inte är likvida på samma sätt som noterade andelar och att de därför normalt inte lämpar sig som objekt för kapitalplaceringar. Enligt vad som framgår ovan kan ett onoterat företag i mycket begränsad omfattning förvärva och avyttra egna aktier. Även om det är ovanligt kan en sådan situation uppkomma. Eftersom det saknas särskilda regler för beskattning vid avyttring av egna aktier i onoterade företag bör de allmänna skatterättsliga reglerna bli tillämpliga. Eftersom aktierna per definition är näringsbetingade omfattas en sådan avyttring av den skattefrihet som gäller i allmänhet för sådana aktier (

text: 25 kap. 5 §

text: IL). Följden av att reglerna för näringsbetingade aktier får anses gälla vid en avyttring av egna aktier i onoterade företag är att

text: 25 a kap. 19 § p.

text: 4 IL är tillämplig på derivat i sådana aktier. En kapitalförlust på ett sådant derivat är därför inte avdragsgill.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 772910-10/111

title: Senaste ansökningstidpunkt för en elektronisk ansökan om återbetalning av mervärdesskatt avseende återbetalningsperioder under 2009

text: Nytt: 2011-02-02

text: Detta ställningstagande har upphört att gälla genom ett nytt ställningstagande, 2011-02-02, dnr

text: 131 38165-11/111

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att en ansökan om återbetalning av ingående skatt i Sverige som avser återbetalningsperioder under 2009 och som en utländsk företagare har lämnat in genom den elektroniska portalen i det EU-land där denne är etablerad har kommit in i rätt tid om den har kommit in till den behöriga myndigheten i etableringsmedlemsstaten senast den 31 mars 2011.

text: Det är den återbetalande medlemsstaten som tar ställning till om en ansökan har kommit in i rätt tid. Beträffande ansökningar om återbetalning som riktas till andra EU-länder från företagare som är etablerade i Sverige ska Skatteverket därför inte pröva om ansökan har kommit in i rätt tid. Skatteverket vidarebefordrar således ansökningar som avser återbetalningsperioder under 2009 även om dessa har kommit in efter den 30 september 2010. Detta gäller under förutsättning att ansökan i övrigt uppfyller villkoren för vidarebefordran.

text: 2 Frågeställning

text: Ett nytt elektroniskt förfarande för återbetalning av mervärdesskatt till utländska företagare som är etablerade inom EU infördes den 1 januari 2010. Det elektroniska förfarandet innebär bl.a. att sökanden ska lämna in sin ansökan via en webbportal som har utvecklats av den medlemsstat där sökanden är etablerad.

text: Eftersom några medlemsstater var försenade med sina webbportaler och andra medlemsstater hade tekniska problem när portalerna togs i drift har Europeiska kommissionen den 15 juli 2010 lämnat ett förslag om att förlänga tidsfristen för ansökningar om återbetalning som avser återbetalningsperioder under 2009 (KOM(2010) 381 slutlig). Europeiska unionens råd har den 14 oktober 2010 antagit kommissionens förslag. En ny bestämmelse om sista ansökningstidpunkt för ansökningar som avser återbetalningsperioder under 2009 har lagts till i

text: artikel 15.1 i rådets direktiv 2008/9/EG av den 12 februari 2008

text: om fast-ställande av närmare regler för återbetalning enligt direktiv

text: av mervärdesskatt till beskattningsbara personer som inte är etablerade i den återbetalande medlemsstaten men i en annan medlemsstat (direktiv

text: Regeringen har i

text: prop. 2010/11:36

text: föreslagit att ansökningstiden för återbetalningsperioder under 2009 ska förlängas, men den nya bestämmelsen föreslås träda i kraft först den 1 februari 2011. Fråga har uppkommit om den nya bestämmelsen i direktiv

text: ska tillämpas direkt och ha företräde framför de nu gällande bestämmelserna i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, om senaste ansökningstidpunkt.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Bestämmelserna i ML

text: En utländsk företagare som är etablerad i ett annat EU-land och vill ansöka om återbetalning av ingående skatt i Sverige ska ansöka om detta hos Skatteverket. Ansökan ska göras genom den elektroniska portal som inrättats för detta ändamål i det EU-land där företagaren är etablerad (

text: 19 kap. 1 §

text: ML). I vissa fall ska den utländske företagaren istället ansöka om återbetalning i skatte- eller självdeklaration (

text: 19 kap. 1 § tredje stycket

text: ML).

text: En ansökan om återbetalning enligt

text: 19 kap. 1 § första stycket

text: ML ska enligt

text: 19 kap. 8 §

text: ML senast den 30 september kalenderåret efter återbetalningsperioden ha kommit in till den behöriga myndigheten i det EU-land där den utländske företagaren är etablerad.

text: En näringsidkare som är etablerad i Sverige, men inte i det EU-land där återbetalningen av mervärdesskatten söks, och som vill få återbetalning av sådan skatt i enlighet med det landets tillämpning av direktiv

text: ska rikta en ansökan om återbetalning till det landet. Sökanden ska ge in ansökan till Skatteverket genom den elektroniska portal som inrättats för detta ändamål (

text: 19 kap. 31 §

text: ML).

text: En sådan ansökan ska enligt

text: 19 kap. 32 §

text: ML ha kommit in till Skatteverket senast den 30 september kalenderåret efter återbetalningsperioden.

text: I författningskommentaren till

text: 19 kap. 32 §

text: ML understryks att det är den behöriga myndigheten i det EU-land som ansökan riktas till som avgör om en ansökan har kommit in för sent. Skatteverket ska alltså även vidarebefordra för sent inkomna ansökningar till myndigheten ifråga (

text: prop. 2009/10:15

text: s.226 f .).

text: 3.2 Unionsrätt

text: Bestämmelserna om återbetalning av ingående skatt till beskattningsbara personer som inte är etablerade i den återbetalande medlemsstaten men i en annan medlemsstat finns fr.o.m. den 1 januari 2010 i direktiv

text: För att erhålla återbetalning av mervärdesskatt i den återbetalande medlemsstaten ska en beskattningsbar person som inte är etablerad i den återbetalande medlemsstaten på elektronisk väg rikta en återbetalningsansökan till den medlemsstaten och inkomma med denna till den medlemsstat där han är etablerad via den elektroniska portal som ska inrättas av den medlemsstaten (

text: artikel 7 i direktiv 2008/9/EG

text: Återbetalningsansökan ska lämnas in till etableringsmedlemsstaten senast den 30 september kalenderåret efter återbetalningsperioden. Återbetalningsansökan ska anses ingiven endast om sökanden har lämnat samtliga de uppgifter som krävs enligt artiklarna

text: och

text: . Återbetalningsansökningar som avser återbetalningsperioder under 2009 ska lämnas in till etableringsmedlemsstaten senast den 31 mars 2011 (

text: artikel 15.1 i direktiv 2008/9/EG

text: i den lydelse som ska tillämpas från och med den 1 oktober 2010).

text: Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa den nya bestämmelse som lagts till i

text: artikel 15.1

text: med verkan från och med den 1 oktober 2010 (

text: artikel 2 i rådets direktiv 2010/66/EU av den 14 oktober 2010

text: om ändring av direktiv

text: om fastställande av närmare regler för återbetalning enligt direktiv

text: av mervärdesskatt till beskattningsbara personer som inte är etablerade i den återbetalande medlemsstaten men i en annan medlemsstat, direktiv

text: Direktiv

text: trädde i kraft den 21 oktober 2010 och ska tillämpas från och med den 1 oktober 2010.

text: Enligt

text: artikel 288 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: ska ett direktiv med avseende på det resultat som ska uppnås vara bindande för varje medlemsstat till vilket det är riktat, men ska överlåta åt de nationella myndigheterna att bestämma form och tillvägagångssätt för genomförandet.

text: I en till fördraget fogad gemensam förklaring (17) erinras om att fördragen och den rätt som antas av unionen på grundval av fördragen i enlighet med EU-domstolens fasta rättspraxis har företräde framför medlemsstaternas rätt på de villkor som fastställs i denna praxis.

text: EU-domstolen har i målen 14/83, von Colson,

text: , Marleasing och

text: , Pfeiffer, slagit fast att nationella bestämmelser som omfattas av ett EU-direktiv ska tolkas i enlighet med direktivreglerna så långt det är möjligt med hänsyn till den nationella rättsordningen. Nationell lagstiftning ska dock inte tolkas i strid mot dess klara ordalydelse.

text: Enligt EU-domstolens rättspraxis har de direktivbestämmelser som är tillräckligt klara, precisa och ovillkorliga direkt effekt (se t.ex. 8/81, Becker) i medlemsstaterna. En unionsrättslig regel som har direkt effekt har alltid företräde framför nationell lag och ska tillämpas oavsett vad som föreskrivs i den nationella rättsordningen (se t.ex. 6/64, Costa v. ENEL). Ett direktiv är alltid riktat till medlemsstaterna och ålägger dem att på lämpligt sätt uppnå ett visst mål. Direkt effekt kan därför inte åberopas av en myndighet i skärpande syfte mot en enskild (se t.ex.

text: , Pfeiffer).

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Ansökningar från företagare som är etablerade i andra EU-länder

text: Genom direktiv

text: , som trädde i kraft den 21 oktober 2010, har ett nytt stycke lagts till i

text: artikel 15.1 i direktiv 2008/9/EG

text: . Det har härigenom införts en särskild senaste ansökningstidpunkt för ansökningar som avser återbetalningsperioder under 2009. Direktiv

text: ska tillämpas från och med den 1 oktober 2010. Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa den nya bestämmelsen med verkan från och med den 1 oktober 2010.

text: Enligt nu gällande bestämmelser i ML ska en ansökan om återbetalning senast den 30 september kalenderåret efter återbetalningsperioden ha kommit in till den behöriga myndigheten i det EU-land där den utländske företagaren är etablerad (

text: 19 kap. 8 §

text: ML). Bestämmelsen motsvarar

text: artikel 15.1 i direktiv 2008/9/EG

text: i dess tidigare lydelse.

text: Direktiv riktar sig till medlemsländerna och är bindande vad gäller de mål som ska uppnås inom en viss tidsfrist. Medlemsstaterna ska anpassa sin nationella lagstiftning till direktiven. Direktiv

text: antogs av Europeiska unionens råd den 14 oktober 2010. På grund av den korta tid som förflutit har den nya bestämmelse som har lagts till i

text: artikel 15.1

text: ännu inte införts i svensk rätt.

text: Skatteverkets uppfattning är att det inte är möjligt att genom att tolka bestämmelsen i

text: 19 kap. 8 §

text: ML i enlighet med motsvarande regel i direktiv

text: uppnå det resultat som är avsett i tillägget till

text: artikel 15.1 i direktiv 2008/9/EG

text: , dvs. att sökanden ska ha möjlighet att lämna in ansökningar om återbetalning som hänför sig till återbetalningsperioder under 2009 fram till och med den 31 mars 2011.

text: Bestämmelsen i

text: artikel 15.1 i direktiv 2008/9/EG

text: om senaste ansökningstidpunkt för ansökningar som avser återbetalningsperioder under 2009 är klar, precis och ovillkorlig. Bestämmelsen får anses vara till fördel för den enskilde. Syftet med ändringen i direktiv

text: är att undantagsvis förlänga tidsfristen för ansökningar som avser återbetalningsperioder under 2009. Härigenom ska de beskattningsbara personer som på grund av förseningar eller tekniska problem med webbportalerna i vissa medlemsstater inte har kunnat lämna in sina ansökningar i tid, ges en sådan möjlighet. Den förlängda tidsfristen ska börja tillämpas från och med den 1 oktober 2010 och ska gälla till och med den 31 mars 2011. För att syftet med ändringen ska uppfyllas måste utländska företagare som är etablerade i andra EU-länder ha möjlighet att lämna in sina ansökningar under tiden fram till och med den 31 mars 2011. Det krävs också att Skatteverket löpande kan handlägga de ansökningar som lämnas in efter den 30 september 2010 och fatta beslut i anledning av ansökningarna.

text: Mot denna bakgrund anser Skatteverket att den nya bestämmelsen i

text: artikel 15.1 i direktiv 2008/9/EG

text: om senaste ansökningstidpunkt för ansökningar som avser återbetalningsperioder under 2009 ska ges företräde framför gällande regler i ML till dess den föreslagna lagändringen träder i kraft. Den nya bestämmelsen ska tillämpas från och med den 1 oktober 2010.

text: Detta innebär att en ansökan om återbetalning av ingående skatt i Sverige som avser återbetalningsperioder under 2009 och som en utländsk företagare har lämnat in genom den elektroniska portalen i det EU-land där denne är etablerad har kommit in i rätt tid om den har kommit in till den behöriga myndigheten i etableringsmedlemsstaten senast den 31 mars 2011.

text: 4.2 Ansökningar från företagare som är etablerade i Sverige


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 773424-07/111

text: Nytt 2017-01-01

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagande Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid tillhandahållande av tjänst avseende montering/installation av utrustning och maskiner, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Detta gäller under förutsättning att tillhandahållandet mervärdesskatterättsligt bedöms utgöra omsättning av tjänst.

text: Detta innebär att omvänd skattskyldighet inte blir tillämplig vid tillhandahållande av tjänst avseende montering/installation av maskin eller utrustning som genom monteringen/installationen blir sådant industritillbehör som avses i

text: 2 kap. 3 § jordabalken (1970:994)

text: , JB.

text: Skatteverket har i ställningstagande 2007-12-18, dnr

text: 131 771227-07/111

text: uttalat att omvänd skattskyldighet kan bli tillämplig även i de fall en tjänst avser montering eller installation av egentillverkad vara. Omvänd skattskyldighet kan således bli tillämplig även om den maskin eller utrustning som monteras eller installeras är egentillverkad.

text: Detta ställningstagande innebär i vissa delar en ändring i förhållande till den syn som Skatteverket gett uttryck för i skrivelse 2007-06-26, dnr

text: 131 409437-07/111

text: , fråga 14 och 15.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Nu gällande regler, avseende omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn, är bl.a. tillämpliga på tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som enligt gällande SNI-koder kan hänföras till mark- och grundarbeten, bygg- och anläggningsarbeten, bygginstallationer, slutbehandling av byggnader eller uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare. Enligt gällande SNI, SNI 2002, utgör uppförande eller installation av industriutrustning inte byggverksamhet. Till bygginstallationer hänförs bl.a. installation av elvärmesystem, hissar och rulltrappor (SNI-kod 45310), centralvärme, varmvattenberedare för hushållsbruk samt värmepannor för hushållsbruk (SNI-kod 45331). Samtidigt framgår det av omfattartexten till SNI-kod 45331 att installation av värmepannor med industriell kapacitet för centraluppvärmning, såsom för större bostadsfastigheter och för fjärrvärme, inte omfattas av koden utan istället av SNI-kod 28220. Det finns inte någon tydlig definition av vad som avses med industriutrustning. Detta har medfört osäkerhet angående när omvänd skattskyldighet kan bli tillämplig vid tillhandahållande av tjänst som inbegriper montering eller installation.

text: Regeringen har i

text: prop. 2007/08:25

text: föreslagit att den direkta kopplingen till gällande SNI ska tas bort. Riksdagen har beslutat att anta regeringens förslag. Fråga har uppkommit vilka tjänster avseende montering/ installation som fr.o.m. den 1 januari 2008 kommer att omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML är den som förvärvar en tjänst som avses i andra stycket skyldig att betala mervärdesskatten (skattskyldig) om denne är

text: en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, eller

text: en annan näringsidkare som tillhandahåller en näringsidkare som avses i första strecksatsen sådana tjänster.

text: Från och med den 1 januari 2008 har

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML en ny lydelse. De tjänster som ska omfattas av bestämmelsen i första stycket 4 b är

text: 1. sådana tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som kan hänföras till

text: - mark- och grundarbeten,

text: - bygg- och anläggningsarbeten,

text: - bygginstallationer,

text: - slutbehandling av byggnader, eller

text: - uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare,

text: 2. byggstädning, och

text: 3. uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter som avses i 1 och 2.

text: I

text: prop. 2007/08:25

text: , s.215, sägs bl.a. följande beträffande bakgrunden till att den direkta kopplingen till SNI tas bort: " För att undvika de tolkningsproblem som uppkommer med en hänvisning till SNI kan det vara lämpligare att inte låta skattskyldigheten styras av detta regelverk. Det skulle innebära att vilka tjänster som omfattas av den omvända skattskyldigheten får bedömas utifrån ett mer allmänt perspektiv. Det kan tyckas att detta riskerar leda till än större osäkerhet och svårare gränsdragnings- och tolkningsproblem. Det innebär dock även att en mer fast praxis kan bildas avseende vilka tjänster som ska omfattas. Vid en samlad bedömning får det anses vara mer angeläget att undvika de tolkningssvårigheter som uppkommer med en anknytning till gällande SNI."

text: Av

text: 1 kap. 11 §

text: ML framgår att med fastighet förstås

text: "1. vad som enligt

text: jordabalken

text: utgör eller tillhör fastighet, dock inte egendom som avses i

text: 2 kap. 3 § jordabalken

text: (industritillbehör),

text: 2. byggnader, ledningar, stängsel och liknande anläggningar som för stadigvarande bruk anbragts i eller ovan jord och som tillhör någon annan än ägaren till jorden, och

text: 3. egendom som avses i

text: 2 kap. 2 § jordabalken

text: även om byggnaden tillhör annan än ägaren till jorden eller om egendomen tillförts byggnaden av någon annan än ägaren till byggnaden."

text: Med verksamhetstillbehör förstås, enligt

text: 1 kap. 12 §

text: ML, annan maskin, utrustning eller särskild inredning än industritillbehör, om den tillförts sådan byggnad eller del av byggnad som är inrättad för annat än bostadsändamål och den anskaffats för att direkt användas i en särskild verksamhet som bedrivs på fastigheten. Verksamhetstillbehören utgör byggnadstillbehör enligt JB och omfattas av fastighetsbegreppet enligt ML.

text: Enligt

text: 1 kap. 1 §

text: JB är fast egendom jord. Jorden är indelad i fastigheter.

text: Av

text: 2 kap. 1 §

text: JB framgår bl.a. att till fastighet hör "byggnader, ledningar, stängsel och andra anläggningar som har anbragts inom fastigheten för stadigvarande bruk, på rot stående träd och andra växter, naturlig gödsel."

text: Enligt

text: 2 kap. 2 §

text: JB första och andra styckena hör till byggnad:

text: "fast inredning och annat varmed byggnaden blivit försedd, om det är ägnat till stadigvarande bruk för byggnaden eller del av denna, såsom fast avbalkning, hiss, ledstång, ledning för vatten, värme, ljus eller annat med kranar, kontakter och annan sådan utrustning, värmepanna, element till värmeledning, kamin, kakelugn, innanfönster, markis, brandredskap, civilförsvarsmateriel och nyckel.

text: I enlighet med vad som sägs i första stycket hör därjämte i regel till byggnad, såvitt angår

text: 1. bostad: badkar och annan sanitetsanläggning, spis, värmeskåp och kylskåp samt maskin för tvätt eller mangling,

text: 2. butikslokal: hylla, disk och skyltfönsteranordning,

text: 3. samlingslokal: estrad och sittplatsanordning,

text: 4. ekonomibyggnad till jordbruk: anordning för utfodring av djur och anläggning för maskinmjölkning,

text: 5. fabrikslokal: kylsystem och fläktmaskineri."

text: Enligt

text: 2 kap. 3 §

text: JB hör till fastighet som helt eller delvis är inrättad för industriell verksamhet:

text: "utöver vad som följer av 1 och 2 §§, maskiner och annan utrustning som tillförts fastigheten för att användas i verksamheten huvudsakligen på denna. Sådan egendom hör dock inte till fastigheten, om ägaren har avgett förklaring härom och förklaringen är inskriven i fastighetsregistrets inskrivningsdel enligt 24 kap. Fordon, kontorsutrustning och handverktyg hör inte i något fall till fastigheten."

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Av uttalande i

text: prop. 2007/08:25

text: (s. 216) framgår att SNI 2002 kan tjäna som vägledning vid bestämmande av om en tjänst ska omfattas av den omvända skattskyldigheten. Av Statistiska centralbyråns Meddelanden i samordningsfrågor för Sveriges officiella statistik, MIS 2003:2, framgår att avdelning F, huvudgrupp 45 som innefattar "Byggverksamhet" inte omfattar uppförande eller installation av industriutrustning. Det har visat sig att även vissa andra monteringar och installationer av utrustning för byggnader inte ingår i huvudgrupp 45. Sådana monteringar och installationer har därför inte kommit att omfattas av den omvända skattskyldigheten.

text: Enligt tidigare nämnt uttalande i

text: prop. 2007/08:25

text: ska vilka tjänster som ska omfattas av den omvända skattskyldigheten avgöras utifrån ett allmänt perspektiv. Av specialmotiveringen till den föreslagna lagändringen (s. 245) framgår att borttagandet av den direkta kopplingen till gällande SNI innebär att den omvända skattskyldigheten i viss utsträckning kan komma att omfatta tjänster som inte anses som byggverksamhet enligt SNI och omvänt att vissa tjänster som enligt SNI skulle anses som byggverksamhet inte kommer att omfattas av reglerna. Skatteverket anser att uttalandena i förarbetena ger stöd för att frångå SNI 2002 i de fall en tolkning i enlighet med SNI föranleder betydande tillämpningsproblem.

text: Reglerna om omvänd skattskyldighet är avsedda att bli tillämpliga på ett brett spektrum av byggtjänster. Tjänsterna ska avse fastighet, byggnad eller anläggning.

text: Ett stort antal aktiviteter avseende montering och installation utgör byggverksamhet enligt SNI 2002. Som framgår ovan ger SNI 2002 dock ingen enhetlig bild av hur monteringar och installationer på fastigheter ska behandlas. Att utifrån SNI 2002 avgöra vilka tjänster avseende montering eller installation som ska omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet har därför medfört betydande gränsdragnings- och tolkningsproblem. Faktorer som kan påverka bedömningen enligt SNI 2002 är om kunden ska använda det installerade eller monterade föremålet för hushållsbruk eller om de varor som monteras/installeras är tillverkade av den som tillhandahåller tjänsten. Sådana faktorer bör inte vara avgörande för bedömningen av karaktären på ett tillhandahållande i mervärdesskattehänseende. Därmed bör denna typ av faktorer inte heller vara avgörande för vad som ska anses utgöra en sådan byggtjänst som omfattas av omvänd skattskyldighet. Avgörande för vilka tjänster som ska omfattas bör istället vara om tjänsterna utifrån ett mer allmänt perspektiv avser montering/installation på en fastighet i ML:s mening.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning ska fr.o.m. den 1 januari 2008 tillhandahållanden innefattande montering/installation av utrustning och maskiner omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn om utrustningen eller maskinerna genom monteringen/installationen blir fastighet enligt ML. Detta gäller under förutsättning att tillhandahållandet mervärdesskatterättsligt bedöms utgöra omsättning av tjänst.

text: 2 kap. 3 §

text: JB.

text: 131 771227-07/111

text: 131 409437-07/111

text: , fråga 14 och 15.