identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 883688-09/111

status: gällande

title: Redovisningsskyldighetens inträde vid gemenskapsintern handel med varor

text: Nytt: 2023-06-02

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Skyldighet att redovisa ett gemenskapsinternt förvärv i skattedeklarationen förutsätter enligt Skatteverkets uppfattning att skattskyldighet för förvärvet har inträtt, dvs. att leverans av varan har skett. Det innebär att även om faktura utfärdas före leveransen inträder redovisningsskyldigheten först vid leveransen.Enligt Skatteverkets uppfattning ska motsvarande bedömning göras avseende gemenskapsinterna försäljningar av varor. Fakturering och betalning som sker före leveransen av varor ska därmed redovisas i skattedeklarationen och i den periodiska sammanställningen för den redovisningsperiod under vilken leveransen ägt rum. Vid detta tillfälle ska den totala ersättningen för den omsatta varan redovisas, dvs. inklusive tidigare mottaget förskott.Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2010. Ställningstagandet har tagits fram med anledning av att Skatteverkets föreskrifter (

text: RSFS 1999:12

text: ) om vilka uppgifter som ska lämnas i en periodisk sammanställning m.m. upphör att gälla och ersätts med Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2009:38

text: ) om periodisk sammanställning.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Med anledning av att nya bestämmelser om redovisning i periodisk sammanställning har trätt i kraft den 1 januari 2010 har Skatteverkets föreskrifter (

text: RSFS 1999:12

text: ) upphävts och ersatts av nya föreskrifter, Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2009:38

text: ) om periodisk sammanställning.

text: Uppgiftsskyldighetens inträde vid gemenskapsintern försäljning av varor till annat EU-land har inte reglerats i de nya föreskrifterna. Uppgiftsskyldighetens inträde följer i stället av de bestämmelser som finns i

text: 13 kap. 8 b § andra stycket mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML.

text: I

text: 13 kap. 8 b §

text: ML regleras även redovisningsskyldigheten för gemenskapsinterna förvärv av varor.

text: För både gemenskapsinterna förvärv och gemenskapsinterna försäljningar av varor inträder redovisningsskyldigheten i vissa fall när fakturan utfärdas. En fråga som uppkommer är om redovisningsskyldigheten inträder vid faktureringen även i det fall fakturering har skett före leveransen av varan.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Lissabonfördraget som trädde i kraft den 1 december 2009 medför att benämningen EG (Europeiska Gemenskapen) ersätts av EU (Europeiska Unionen). I ML anges EG då lagen ännu inte har anpassats till Lissabonfördraget. Skatteverket använder i detta ställningstagande genomgående EU med undantag för delar av avsnittet gällande rätt.

text: Samtliga paragrafer i ML och

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL, samt samtliga artiklar i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet, som nämns i detta ställningstagande gäller bestämmelserna i deras lydelse från och med den 1 januari 2010.

text: Enligt 1 kap.

text: 4 a §

text: ML inträder skattskyldigheten för gemenskapsinterna förvärv vid tidpunkten för förvärvet. Denna tidpunkt ska anses vara densamma som den då skattskyldigheten inträder enligt

text: 3 § första stycket första meningen

text: ML vid motsvarande omsättning inom landet.

text: I

text: 1 kap. 3 § första stycket första meningen

text: ML anges att skattskyldigheten vid omsättning av varor inträder när en vara har levererats.

text: Av

text: 13 kap. 8 b § första stycket

text: ML framgår att utgående skatt som hänför sig till gemenskapsinterna förvärv ska redovisas för den redovisningsperiod som omfattar den femtonde dagen i den månad som följer på den månad under vilken skattskyldigheten för förvärvet har inträtt enligt 1 kap.

text: 4 a §

text: ML. Om faktura utfärdas dessförinnan, ska den utgående skatten i stället redovisas för den redovisningsperiod under vilken fakturan utfärdas.

text: Av

text: 13 kap. 8 b § andra stycket

text: ML framgår att omsättning av varor som undantas från skatteplikt enligt 3 kap.

text: 30 a §

text: ML ska redovisas för den redovisningsperiod som omfattar den femtonde dagen i den månad som följer på den månad under vilken skattskyldigheten för förvärvet har inträtt enligt 1 kap.

text: 4 a §

text: ML. Om faktura är utfärdad dessförinnan, ska omsättningen redovisas för den redovisningsperiod under vilken fakturan utfärdas.

text: Bestämmelserna i ML om skattskyldighet och redovisningsskyldighet för gemenskapsinterna förvärv av varor motsvaras av artiklarna 63 samt 68-69 i mervärdesskattedirektivet. Vad gäller redovisningsskyldighet för omsättning av varor till annat EU-land motsvaras bestämmelserna i ML av artiklarna

text: och

text: i direktivet.

text: Enligt

text: 10 kap. 33 § första stycket 1

text: SBL är den som är registrerad eller skyldig att anmäla sig för registrering för mervärdesskatt även skyldig att i en periodisk sammanställning lämna uppgifter om omsättning, förvärv och överföringar av varor som transporteras mellan EG-länder.

text: Av 10 § i Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2009:38

text: ) om periodisk sammanställning anges att den som är uppgiftsskyldig ska för varje köpare uppge den sammanlagda ersättningen för varuleveranser.

text: Bestämmelserna i

text: 10 kap. 33 §

text: SBL och i 10 § Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2009:38

text: ) motsvaras av artiklarna 262 och 264.1 d i mervärdesskattedirektivet.

text: I

text: prop. 2005/06:174

text: , sidan 42, anges i författningskommentaren till 1 kap.

text: 4 a §

text: ML att bestämmelsen innebär att skattskyldigheten för ett gemenskapsinternt förvärv inträder vid leverans av varan. Om betalning för varan sker i förskott före leverans inträder inte skattskyldigheten för förvärvet förrän leverans av varan äger rum.

text: I författningskommentaren till

text: 13 kap. 8 b § andra stycket

text: ML anges i ovan nämnda proposition, sidan 44, att den gemenskapsinterna omsättningen ska tas upp vid samma tidpunkt som det gemenskapsinterna förvärvet. Om det vore så att den gemenskapsinterna omsättningen inte skulle rapporteras för samma period som motsvarande förvärv, skulle skattekontrollen väsentligt försvåras vid de gränsöverskridande transaktionerna inom EU.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Den redovisningsskyldighet som anges i avsnitt 4.1 och 4.2 avser redovisning i skattedeklarationen och i den periodiska sammanställningen.

text: 4.1 Redovisningsskyldighet vid gemenskapsinterna förvärv

text: Vid gemenskapsinterna förvärv av varor inträder skattskyldigheten när en vara har levererats. Förskott som betalas före leveransen utlöser inte skattskyldighet.

text: Bestämmelser om redovisningsskyldighetens inträde vid gemenskapsinterna förvärv finns i

text: 13 kap. 8 b § första stycket

text: ML. Av bestämmelsen framgår att redovisningsskyldigheten inträder den femtonde i månaden efter det att skattskyldigheten inträtt enligt 1 kap.

text: 4 a §

text: ML, dvs. den femtonde i månaden efter det att leverans av en vara skett. Har faktura utfärdats före den femtonde i månaden efter leveransen inträder dock redovisningsskyldigheten i den redovisningsperiod under vilken fakturan utfärdats. Det framgår emellertid inte uttryckligen av bestämmelsen vad som gäller om en faktura utfärdas före leveransen, dvs. om en förskottsfaktura medför redovisningsskyldighet i skattedeklarationen.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning är en förutsättning för redovisningsskyldighet att skattskyldighet har inträtt. Det innebär att om en faktura utfärdats före den femtonde i månaden efter leveransen inträder redovisningsskyldigheten i den redovisningsperiod under vilket faktura utfärdats under förutsättning att leveransen har skett vid denna tidpunkt. Har leveransen inte skett vid denna tidpunkt inträder redovisningsskyldigheten först vid leveransen.

text: Exempel

text: Ett svenskt företag köper en vara som transporteras från Tyskland till Sverige. Företaget får en förskottsfaktura i januari och leverans sker i februari.

text: Fakturan har utfärdats i januari, dvs. före den femtonde i månaden efter leveransmånaden. Skattskyldighet för det gemenskapsinterna förvärvet har emellertid inte inträtt vid faktureringstidpunkten. Redovisningsskyldigheten inträder av den anledningen först när skattskyldigheten inträder vid leveransen, dvs. för redovisningsperioden februari.

text: 4.2 Redovisning av gemenskapsinterna försäljningar

text: Redovisningsskyldighetens inträde för varuleveranser till andra EU-länder regleras i

text: 13 kap. 8 b § andra stycket

text: ML på samma sätt som för gemenskapsinterna förvärv av varor. Inte heller av denna bestämmelse framgår uttryckligen vad som gäller om en faktura utfärdas före leveransen.

text: Av författningskommentaren till

text: 13 kap. 8 b § andra stycket

text: ML, sidan 44 i

text: prop. 2005/06:174

text: , framgår att syftet med bestämmelsen är att omsättningen ska redovisas för samma period som motsvarande förvärv. Enligt Skatteverkets uppfattning ska därför samma bedömning göras vid redovisning av omsättning till ett annat EU-land som vid redovisning av förvärv av varor från ett annat EU-land. Det innebär att redovisningen ska ske för den redovisningsperiod under vilken fakturan är utställd under förutsättning att leveransen av varorna har skett vid denna tidpunkt. I annat fall ska redovisning ske när leveransen har skett.

text: Ovanstående innebär att fakturering och betalning som sker i förskott ska redovisas i skattedeklarationen och i den periodiska sammanställningen först när leveransen har skett. Vid detta tillfälle ska den totala ersättningen för den omsatta varan redovisas, dvs. inklusive tidigare mottaget förskott.

text: RSFS 1999:12

text: SKVFS 2009:38

text: ) om periodisk sammanställning.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 883693-09/111

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Månadsrapportering i den periodiska sammanställningen på grund av särskilda skäl

org: skv

text: Nytt: 2025-01-28

type: stycke

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas, se Skatteverkets ställningstagande 2025-01-28, dnr

text: Nytt: 2023-05-31

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Omständigheter som medför att kravet på särskilda skäl för redovisning varje månad i en skattedeklaration ska anses uppfyllt kan ofta sammanfalla med vad som kan vara särskilda skäl för månadsrapportering i den periodiska sammanställningen.

text: Särskilda skäl för månadsrapportering i en periodisk sammanställning måste dock alltid bedömas med utgångspunkt i behovet av att kontrollera gränsöverskridande handel. Det kan därför förekomma att kontrollskäl anses utgöra skäl för att besluta om månadsredovisning i skattedeklaration på grund av särskilda skäl men att motsvarande kontrollskäl inte föreligger för beslut om månadsrapportering i den periodiska sammanställningen.

text: I detta ställningstagande anges några exempel på när det enligt Skatteverkets uppfattning kan föreligga särskilda skäl för månadsrapportering i en periodisk sammanställning.

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2010 och har tagits fram på grund av ändrad lagstiftning avseende omsättningsland för tjänster.

text: 2 Frågeställning

text: Den 1 januari 2010 ändras bestämmelserna om rapportering i den periodiska sammanställningen.

text: Rapportering av varor ska som huvudregel göras varje månad. Skatteverket ska dock efter ansökan besluta att redovisning ska ske varje kvartal om det sammanlagda värdet av omsättningar och överföringar av varor som ska rapporteras i sammanställningen inte överstiger ett visst tröskelvärde.

text: Rapportering enbart av omsättning av tjänster i den periodiska sammanställningen ska som huvudregel göras varje kvartal.

text: Även om förutsättningarna enligt ovan för kvartalsrapportering är uppfyllda ska Skatteverket besluta att den periodiska sammanställningen ska lämnas varje månad om det finns särskilda skäl för det.

text: Den fråga som uppkommit är vad Skatteverket kan åberopa som särskilda skäl för månadsrapportering i dessa fall.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Lissabonfördraget som trädde i kraft den 1 december 2009 medför att benämningen EG (Europeiska Gemenskapen) ersätts av EU (Europeiska Unionen). I

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, anges EG då lagen ännu inte har anpassats till Lissabonfördraget. Skatteverket använder i detta ställningstagande genomgående EU med undantag för delar av avsnittet Gällande rätt.

text: Samtliga paragrafer i ML och

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL, samt samtliga artiklar i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet, som nämns i detta ställningstagande gäller bestämmelserna i deras lydelse från och med den 1 januari 2010.

text: Av

text: 10 kap. 35 §

text: SBL framgår att den periodiska sammanställningen ska göras för varje kalendermånad för uppgifter om varor och för varje kalenderkvartal för uppgifter om tjänster. Om uppgifter ska lämnas avseende både varor och tjänster ska sammanställningen göras varje månad i enlighet med det som gäller för varor.

text: Enligt 10 kap.35 a§ SBL ska Skatteverket besluta att den periodiska sammanställningen ska göras för varje kalenderkvartal i stället för varje månad enligt vad som föreskrivs i 35 § om den som är skyldig att lämna sammanställningen begär det. Det gäller under förutsättning att det sammanlagda värdet av sådan omsättning och överföring av varor som ska rapporteras i den periodiska sammanställningen inte överstiger 1 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt för det innevarande kalenderkvartalet eller för något av de fyra närmast föregående kalenderkvartalen.

text: Tröskelvärdet 1 000 000 kronor enligt 10 kap.35 a§ SBL gäller under två år, dvs. från och med 1 januari 2010 till och med den 31 december 2011. Från och med den 1 januari 2012 är tröskelvärdet i stället 500 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Enligt

text: 10 kap. 35 b § 2

text: SBL ska Skatteverket besluta att den periodiska sammanställningen ska lämnas för varje kalendermånad i stället för vad som föreskrivs i 35 eller35 a§ om det finns särskilda skäl. Av

text: 10 kap. 35 c § andra stycket

text: SBL framgår att ett sådant beslut gäller omedelbart.

text: Av

text: 10 kap. 14 b §

text: SBL framgår att Skatteverket ska besluta att redovisningsperioden för mervärdesskatt ska vara en kalendermånad i stället för tre om det finns särskilda skäl. Bestämmelsen avser redovisning i skattedeklaration.

text: Bestämmelserna i 10 kap. 35 och35 a§§ SBL motsvaras av artikel 263 i mervärdesskattedirektivet. Enligt direktivet ska den periodiska sammanställningen upprättas varje kalendermånad. Medlemsstaterna får dock tillåta att sammanställningen upprättas varje kalenderkvartal för rapportering av varuleveranser, under förutsättning att sådana leveranser inte överstiger ett tröskelvärde på 50 000 euro per kvartal, och för rapportering av tjänster. Under 2010-2011 gäller ett förhöjt tröskelvärde på 100 000 euro.

text: Genom

text: rådets direktiv 2008/117/EG

text: ändrades artikel 263 i mervärdesskattedirektivet så att uppgiftslämnandet i den periodiska sammanställningen sker med kortare intervall. I skälen till direktivet anges bakgrunden till ändringen. Av punkten 2 framgår att särskilt den tid som förflyter mellan tidpunkten för en transaktion och tidpunkten för informationsutbyte mellan medlemsländerna hindrar att uppgifter om leverans av varor inom gemenskapen kan användas effektivt i kampen mot bedrägerier.

text: I

text: prop. 2009/10:15

text: , sidan 137, anges att ett effektivt bekämpande av skatteundandragande inom mervärdesskatteområdet kräver ett snabbt informationsinhämtande från företagen och ett snabbt informationsutbyte mellan medlemsstaterna. Det bör därför införas en möjlighet för Skatteverket att av kontrollskäl tvinga ett företag som gör den periodiska sammanställningen kvartalsvis att i stället göra den månadsvis.

text: En definition av skenföretag (s.k. missing trader) finns i

text: . I

text: artikel 2.1

text: anges att ett skenföretag är "en näringsidkare som är registrerad till mervärdesskatt och som, potentiellt i bedräglig avsikt, förvärvar eller ger sken av att förvärva varor eller tjänster utan att betala mervärdesskatt och levererar dessa varor eller tillhandahåller dessa tjänster med mervärdesskatt inräknad i fakturapriset, men som inte betalar in mervärdesskatten till den berörda statliga myndigheten".

text: Bedrägerier med mervärdesskatt vid internationell handel är ett växande problem i Sverige och inom EU. Kommissionen har i rapport av den 16 april 2004 till Rådet och Europaparlamentet om administrativt samarbete i kampen mot momsbedrägerier, KOM (2004) 260 slutlig (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2004:0260:FIN:SV:PDF), framhållit oro över det stora antalet bedrägerier med skenföretag.

text: I rapport av den 23 november 2007 till rådet "Meddelande från kommissionen till rådet om vissa huvudaspekter i samband med upprättandet av en strategi för bekämpning av mervärdesskattebedrägerier i EU", KOM (2007) 758 slutlig (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0758:FIN:SV:PDF) har kommissionen återigen påpekat vikten av att få information i tid för att effektivt kunna bekämpa bedrägerier på mervärdesskatteområdet. Kommissionen uttalar dessutom att de förslag till ändringar av reglerna om platsen för tillhandahållande av tjänster framhäver vikten av att medlemsstaterna inte bara måste skydda sina egna inkomster från mervärdesskatt utan också spela en viktig roll i skyddet av andra medlemsstaters inkomster från mervärdesskatt. Se avsnitten 3.1 och 3.2 i rapporten.

text: 4 Bedömning

text: De ändringar som införts i mervärdesskattedirektivet genom

text: rådets direktiv 2008/117/EG

text: innebär att en periodisk sammanställning som huvudregel ska lämnas varje månad i stället för som tidigare varje kvartal. Direktivet ger dock medlemsländerna en möjlighet att inom vissa ramar välja att avvika från denna huvudregel och i stället medge att sammanställningen lämnas varje kvartal.

text: Sverige har utnyttjat direktivets möjlighet till avvikelse genom att införa bestämmelser om kvartalsvis rapportering av omsättning av tjänster enligt

text: 10 kap. 35 § första stycket 2

text: SBL samt genom möjligheten till kvartalsvis rapportering av omsättning och överföring av varor som inte överstiger ett tröskelvärde på 1 000 000 kronor (500 000 kronor från och med den 1 januari 2012) enligt 10 kap.35 a§ SBL.

text: Anledningen till ändringen i mervärdesskattedirektivet, dvs. att den periodiska sammanställningen ska lämnas månadsvis i stället för som tidigare kvartalsvis, är behovet av ett snabbare informationsutbyte mellan medlemsländerna. Syftet är förbättra kontrollen vid gränsöverskridande omsättning av varor och tjänster och att därmed minska skatteundandraganden inom mervärdesskatteområdet. Åtgärden är därmed ett led i kampen mot bedrägerier i samband med gränsöverskridande handel mellan EU-länder.

text: Enligt

text: 10 kap. 35 b § 2

text: SBL ska Skatteverket besluta att en periodisk sammanställning ska lämnas varje kalendermånad om det finns särskilda skäl. Kontrollskäl är enligt

text: prop. 2009/10:15

text: , sidan 137, sådana särskilda skäl som avses i bestämmelsen. Det innebär att Skatteverket kan besluta om månadsrapportering i sammanställningen även om förutsättningarna för kvartalsrapportering är uppfyllda enligt 10 kap. 35 § första stycket 2 eller35 a§ SBL.

text: Det anges inte närmare i

text: prop. 2009/10:15

text: vilka omständigheter som kan anses som särskilda skäl enligt

text: 10 kap. 35 b §

text: SBL, utöver att det ska vara fråga om kontrollskäl. Motsvarande reglering finns dock i

text: 10 kap. 14 b §

text: SBL enligt vilken Skatteverket ska besluta att redovisningsperioden vid redovisning i skattedeklaration ska vara en kalendermånad i stället för tre om det finns särskilda skäl.

text: Omständigheter som uppfyller kravet på särskilda skäl för redovisning varje månad i en skattedeklaration kan ofta sammanfalla med vad som kan vara särskilda skäl för månadsrapportering i den periodiska sammanställningen. Särskilda skäl för månadsrapportering i en periodisk sammanställning måste dock alltid bedömas med utgångspunkt i behovet av att kontrollera gränsöverskridande handel. Det kan därför förekomma att kontrollskäl anses föreligga för att besluta om månadsredovisning i skattedeklaration på grund av särskilda skäl men att motsvarande kontrollskäl inte föreligger för beslut om månadsrapportering i den periodiska sammanställningen.

text: I det följande anges några exempel på när särskilda skäl för att lämna en periodisk sammanställning varje månad kan föreligga.

text: Skenföretag eller företag med anknytning till skenföretag

text: Om det efter en fördjupad utredning framkommer omständigheter som tyder på att ett företag är ett s.k. skenföretag, eller ett företag med anknytning till skenföretag, får särskilda skäl för att lämna en periodisk sammanställning varje månad anses föreligga.

text: Ett skenföretag, eller ett företag med anknytning till skenföretag, får anses innebära en förhöjd risk för skatteundandragande vid gränsöverskridande transaktioner inom EU. Av kontrollskäl bör därför den periodiska sammanställningen lämnas varje månad.

text: En definition av skenföretag finns i

text: artikel 2.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1925/2004

text: Om det vid en efterkontroll framgår att företaget inte är att bedöma som ett s.k. skenföretag, eller företag med anknytning till skenföretag, ska beslutet om månadsrapportering på grund av särskilda skäl upphävas.

text: Förhöjd risk för skatteundandragande

text: Om det efter en fördjupad utredning framkommer omständigheter som tyder på en förhöjd risk för skatteundandragande får särskilda skäl anses föreligga för att lämna en periodisk sammanställning varje månad.

text: En förhöjd risk för skatteundandragande kan t.ex. föreligga för företag som är verksamma inom kända s.k. riskbranscher, se bland annat kommissionens rapport KOM (2004)260 slutlig avsnitten 5.1.2.1 och 6.2.1.4. Exempel på riskbranscher enligt rapporten är handel med datorkomponenter och mobiltelefoner.

text: En bedömning måste alltid göras om det finns en förhöjd risk i det enskilda fallet. Endast det förhållandet att ett företag är verksamt inom en viss riskbransch är därför inte tillräckligt för att det ska föreligga särskilda skäl för månadsrapportering.

text: Om det vid en efterkontroll framgår att det inte föreligger någon förhöjd risk för skatteundandragande ska beslutet om månadsrapportering på grund av särskilda skäl upphävas.

text: Brister i redovisning eller betalning av skatt i en utsträckning som inte är obetydlig kan i vissa fall innebära att särskilda skäl föreligger för att en periodisk sammanställning ska lämnas varje månad.

text: Det måste dock vara fråga om brister som kan antas ha betydelse för kontrollen av företagets gränsöverskridande transaktioner med andra EU-länder eller som kan inverka på tillförlitligheten till företagets redovisning av sådana transaktioner.

text: Även om de brister som i ett enskilt fall konstaterats i ett företags redovisning och betalning av skatt inte självständigt kan anses utgöra särskilda skäl kan de sammantaget med andra faktorer, t.ex. att företaget är verksamt i en riskbransch, ändå innebära att sådana skäl får anses föreligga.

text: Förutom brister i redovisning eller betalning av skatt avseende det aktuella företaget avses även sådana brister i andra företag som bedrivs eller har bedrivits av företagets företrädare (jfr Handledning för skattebetalning 2008 avsnitt 4.3.2.9).

text: Vid bedömningen av vad som är betalnings- eller redovisningsbrist i en utsträckning som inte är obetydlig kan ledning hämtas från tillämpningen av bestämmelsen i

text: 4 kap. 13 § 5

text: SBL. Se vidare Handledning för skattebetalning 2008 avsnitt 4.3.2.5.

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2010 och har tagits fram på grund av ändrad lagstiftning.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 885263-09/111

title: Avfallsskatt, förorenad jord från marksanering

text: 1 Sammanfattning

text: Krav kan inte ställas på att jord inte får vara förorenad för att omfattas av

text: 3 § första stycket 1 a lagen (1999:673)

text: om skatt på avfall (LSA). Jord omfattas således av 3 § första stycket 1 a LSA även om den är förorenad. Rätt till avdrag enligt 10 § 4 LSA föreligger därmed oberoende av om jorden är förorenad eller inte. En förutsättning för avdrag enligt 10 § 4 LSA är dock att jorden är avsedd att inom anläggningen användas för sluttäckning och att jorden förvaras skild från annat avfall.

text: Den som gör gällande att rätt till avdrag föreligger enligt 11 § första stycket 2 LSA har att visa att jorden är förorenad. Enligt Skatteverkets uppfattning saknas stöd för att ställa krav på viss högre grad av förorening för att den skattskyldige ska få göra avdrag enligt 11 § första stycket 2 LSA. Enligt Skatteverkets uppfattning kan krav inte heller ställas på att jorden inte ska kunna återanvändas.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Jord från marksanering förs in på en avfallsanläggning. Jordmassorna är förorenade i varierande grad. Jorden är avsedd att användas för sluttäckning inom avfallsanläggningen.

text: Fråga har uppkommit om förorenad jord omfattas av 3 § första stycket 1 a LSA och om avdrag för sådan jord därmed kan medges enligt 10 § 4 LSA. Fråga har även uppkommit om jorden måste vara förorenad i viss bestämd grad eller omfattning för att en skattskyldig ska ha rätt till avdrag enligt 11 § första stycket 2 LSA.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt 10 § 4 LSA får den som är skattskyldig göra avdrag för skatt på avfall enligt 3 § första stycket 1 a som är avsett att inom anläggningen användas för sluttäckning, om det förvaras skilt från annat avfall.

text: Avfall enligt 3 § första stycket 1 a LSA är jord, grus, lera, skiffer, kalkstoft, kalksten eller annan sten.

text: Enligt 11 § första stycket 2 LSA får den som är skattskyldig göra avdrag för skatt på förorenad jord från marksanering.

text: Avseende de avfallsslag som utpekas i 3 § första stycket 1 a LSA uttalas i

text: prop. 1998/99:84 s. 50

text: följande. I den mån det är nödvändigt med närmare definitioner av de aktuella avfallsslagen, bör det ankomma på Riksskatteverket att efter samråd med Naturvårdsverket ange sådana i föreskriftsform. Det bör dock inte bli aktuellt med en vid tolkning av begreppen. Sålunda bör material som är resultatet av förädling av de uppräknade avfallsslagen, t.ex. betong och tegel, inte omfattas av undantaget från skatteplikt. Skatteverket har inte fått någon föreskriftsrätt avseende definitioner av avfallsslag.

text: Avseende skattebefrielsen för förorenad jord från marksanering uttalas i

text: prop. 1998/99:84 s. 61

text: följande. Även om Naturvårdsverket har presenterat riktvärden för förorenad jord, kan alltjämt finnas en osäkerhet om möjligheterna att återanvända behandlad jord. Sammantaget anser regeringen att det visserligen finns starka skäl för att skatt ska tas ut på förorenad jord som deponeras men den osäkerhet som föreligger om bl.a. möjligheten att återanvända behandlad jord medför dock att skatten kan tas som intäkt för att inte nu vidta nödvändiga saneringar respektive investeringar i ny teknik. Förorenad jord från marksanering, som t.ex. efterbehandling av områden som förorenats genom industriell verksamhet, föreslås därför bli skattebefriad.

text: Skatterättsnämnden har i ett förhandsbesked från 2001 prövat frågan om beskattning av förorenade schaktmassor som fördes in till en avfallsanläggning för att återanvändas för vägbyggnation inom anläggningen. Avseende frågan om schaktmassorna omfattades av 10 § första stycket 2 LSA (nuvarande 11 § första stycket 2 LSA) angav nämnden följande. Bestämmelsen avser enligt sin ordalydelse "förorenad jord från marksanering". Av förarbetena framgår att vad som åsyftas är jord som är så förorenad att den inte kan återanvändas utan måste deponeras (

text: prop. 1998/99:84 s. 60

text: ). Fråga uppkommer då om bestämmelsen ska tolkas enbart utifrån sin ordalydelse, vilket innebär att all jord som härrör från marksanering, även till den del jorden endast är helt marginellt förorenad och därför kan användas för annat ändamål än deponering, ska undantas från avfallsskatt med stöd av nämnda bestämmelse. En sådan tolkning skulle stå i strid inte bara med de nyssnämnda uttalandena utan även med det allmänna syftet med LSA, som i första hand är att minska mängden avfall som deponeras för att i stället öka återanvändning av avfall (

text: prop. 1998/99:84 s. 23

text: ). De aktuella schaktmassorna, som uppges vara av mycket god kvalitet, förs inte in till bolagets anläggning för att deponeras utan för att återanvändas för vägbyggnation inom anläggningen. Vid sådant förhållande talar enligt nämndens mening övervägande skäl för att schaktmassorna inte ska anses utgöra sådan förorenad jord som avses med 10 § första stycket 2 LSA. - Tre ledamöter var skiljaktiga och ansåg att 10 § första stycket 2 LSA var tillämplig beträffande de ifrågavarande schaktmassorna. Som skäl angavs bl.a. att bestämmelsens ordalydelse inte antyder att det är jord med viss högre grad av förorening som avses.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Mot bakgrund av utformningen av 3 § första stycket 1 a LSA och vad som framgår av dess förarbeten kan, enligt Skatteverkets uppfattning, krav inte ställas på att jord inte får vara förorenad för att omfattas av 3 § första stycket 1 a LSA. Jord omfattas således av 3 § första stycket 1 a LSA även om den är förorenad. Rätt till avdrag enligt 10 § 4 LSA föreligger därmed oberoende av om jorden är förorenad eller inte. En förutsättning för avdrag enligt 10 § 4 LSA är dock att jorden är avsedd att inom anläggningen användas för sluttäckning och att jorden förvaras skild från annat avfall.

text: Avseende bestämmelsen om avdrag för förorenad jord från marksanering har Skatterättsnämnden i sitt förhandsbesked 2001 uttalat att förorenade schaktmassor som förs in till en anläggning för att återanvändas där inte ska anses utgöra sådan förorenad jord som avses i 10 § första stycket 2 LSA (nuvarande 11 § första stycket 2 LSA). Nämnden angav att det av

text: prop. 1998/99:84

text: framgår att vad som åsyftas med förorenad jord från marksanering är jord som är så förorenad att den inte kan återanvändas utan måste deponeras. Skatteverket delar inte nämndens uppfattning att sådan innebörd kan läsas ut av nämnda proposition eller lagtext.

text: Den som gör gällande att rätt till avdrag föreligger enligt 11 § första stycket 2 LSA har att visa att jorden är förorenad. Enligt Skatteverkets uppfattning saknas stöd för att ställa krav på viss högre grad av föro-rening för att den skattskyldige ska få göra avdrag enligt 11 § första stycket 2 LSA. Enligt Skatteverkets uppfattning kan krav inte heller ställas på att jorden inte ska kunna återanvändas.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning kan det således uppkomma situationer där rätt till avdrag föreligger enligt såväl 10 § 4 LSA som 11 § första stycket 2 LSA. Den skattskyldige har då en valmöjlighet och avdrag kan medges enligt endera av dessa bestämmelser.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 892888-09/111

text: Nytt: 2018-01-30

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Upphävande av ställningstagandet ”Från mervärdesskatt undantagna tjänster i Sverige som vid bedömning av omsättningsland omfattas av huvudregeln”, dnr

text: 202 502880-17/111

text: 1 Sammanfattning

text: Skrivelsen redogör för vilka tjänster, som kan omfattas av huvudregeln vid bedöming av omsättningsland, inte ska mervärdesbeskattas i Sverige.

text: Den 1 januari 2010 ändras bestämmelserna om omsättningsland för tjänster i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. I enlighet med dessa bestämmelser ska uppgift om försäljning av tjänster till näringsidkare i ett annat medlemsland under vissa förutsättningar lämnas i en periodisk sammanställning. En av förutsättningarna för att försäljningen ska redovisas är att omsättningen av tjänsten är skattepliktig i det medlemsland där tjänsten är omsatt. Bestämmelserna följer av ändring i mervärdesskattedirektivet och motsvarande bestämmelser bör därför finnas i övriga medlemsländer. Det innebär att en säljare från ett annat medlemsland som tillhandahåller tjänster till en köpare som är näringsidkare i Sverige ska redovisa denna försäljning i en periodisk sammanställning i det andra medlemslandet. Detta ska dock endast ske om tjänsten ska mervärdesbeskattas i Sverige (artikel 262 c i mervärdesskattedirektivet). Följande tjänster, som kan omfattas av huvudregeln vid bedömning av omsättningsland, ska inte mervärdesbeskattas i Sverige. Därmed ska uppgift inte lämnas i den periodiska sammanställningen om försäljning av sådana tjänster sker till en näringsidkare i Sverige.

text: 1.1 Undantag för vissa verksamheter av hänsyn till allmänintresset

text: Tjänster som utgör sjukvård, tandvård eller social omsorg (3 kap. 4-7 §§ ML)

text: Vissa tjänster som tillhandahålls inom fristående grupper , s.k. interna tjänster (3 kap.

text: 23 a §

text: ML)

text: Radio- och televisionsorgan som finansieras genom statsanslag (

text: 3 kap. 20 §

text: ML)

text: 1.2 Undantag för andra verksamheter

text: Försäkrings- och återförsäkringstjänster (

text: 3 kap. 10 §

text: ML)

text: Finansiella tjänster (

text: 3 kap. 9 §

text: ML)

text: Lotterier m.m. (

text: 3 kap. 23 § 5

text: ML)

text: 1.3 Undantag för vissa transporter samt undantag i samband med import eller export av varor

text: Varutransporter till eller från samt mellan Azorerna och Madeira (

text: 3 kap. 30 e §

text: ML)

text: Tjänster i samband med import om värdet av dessa ingår i beskattningsunderlaget för varan (

text: 3 kap. 32 §

text: ML)

text: Arbete på lös egendom som endast förts till landet för att arbetet ska kunna utföras och transport ut ur gemenskapen skett när arbetet har utförts (

text: 5 kap. 19 § 3

text: ML)

text: Tjänster, inbegripet transporter, som har direkt samband med export eller import av varor som ska läggas i sådant lager som omfattas av särskilda bestämmelser om undantag från skatteplikt t.ex. tullager (

text: 5 kap. 19 § 2

text: ML)

text: 1.4 Undantag i samband med internationella transporter

text: Vissa tjänster som avser fartyg som används på öppna havet eller som avser luftfartyg som används av flygbolag som huvudsakligen bedriver internationell flygtrafik mot betalning såsom t.ex. underhåll, uthyrning och befraktning (

text: 3 kap. 21 §

text: ML).

text: 1.5 Vissa med export likställda transaktioner

text: Tjänster som utförs inom ramen för diplomatiska och konsulära förbindelser (3 kap.

text: 30 a §

text: ML)

text: Tjänster till vissa erkända internationella organisationer (3 kap.

text: 30 a §

text: ML)

text: Tjänster till vissa särskilda väpnade styrkor (3 kap. 31- 31 a §§ ML)

text: 1.6 Undantag för tillhandahållande av tjänster som utförs av förmedlare

text: Förmedling för annans räkning i dennes namn när den förmedlade huvudtransaktionen, dvs. varu- eller tjänsteförsäljningen, skett i land utanför EU (

text: 5 kap. 19 § 4

text: ML)

text: Enligt Sveriges anslutningsfördrag till EU har Sverige dessutom fått rätt att undanta från mervärdesskatteplikt framställningstjänster avseende s.k. periodiska publikationer, dvs. publikationer som tillhandahålls av vissa allmännyttiga ideella föreningar. (

text: 3 kap. 19 § 2

text: ML) .


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 894064-09/111

title: Ändring av redovisningsmetod till bokslutsmetod

text: Nytt: 2023-06-08

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-06-08, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: En registrerad uppgift om redovisningsmetod kan ändras från faktureringsmetod till bokslutsmetod även utan angivande av särskilda skäl. Det förutsätter dock att den skattskyldige visar att bokföringen allt sedan verksamhetens start är upplagd enligt kontantmetoden och att mervärdesskatten konsekvent sedan verksamhetens start har redovisats enligt bokslutsmetoden. Allt under förutsättning att företaget uppfyller villkoren enligt

text: 13 kap. 8 § mervärdesskattelagen

text: (1994:200, ML) för att få redovisa mervärdesskatt enligt bokslutsmetoden.

text: En sådan ändring av redovisningsmetod som avses ovan ska gälla fr.o.m. verksamhetens start.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Det förekommer att ett företag i samband med registrering till mervärdesskatt i skatte- och avgiftsanmälan kryssar i rutan för faktureringsmetoden, dvs. anger att fakturorna bokförs löpande i grundbokföringen. Det uppmärksammas senare antingen av företaget självt eller av Skatteverket att företaget inte bokför fakturorna löpande utan först när dessa betalas, dvs. bokföring sker på sådant sätt att företaget rätteligen borde ha kryssat i rutan för bokslutsmetoden.

text: Fråga har uppkommit om ändring till bokslutsmetoden i Skatteverkets register kan ske fr.o.m. startdatum för verksamheten, eller om ändring kräver ansökan och särskilda skäl enligt 13 kap.8 a§ ML.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av 13 kap.

text: 8 a §

text: ML framgår att en skattskyldig som tillämpar de allmänna bestämmelserna i

text: 13 kap. 6 §

text: ML i fråga om redovisning av utgående skatt inte kan övergå till att tillämpa bestämmelserna i

text: 13 kap. 8 §

text: ML utan att först ansöka om detta hos Skatteverket. En sådan ansökan får beviljas endast om det finns särskilda skäl.

text: 3.1 Faktureringsmetoden

text: Enligt

text: 13 kap. 6 §

text: ML ska utgående skatt redovisas för den redovisningsperiod under vilken

text: 1. den som omsatt en vara eller en tjänst enligt god redovisningssed har bokfört eller borde ha bokfört omsättningen,

text: 2. den som är skattskyldig för förvärv av en vara eller en tjänst enligt god redovisningssed har bokfört eller borde ha bokfört förvärvet, eller

text: 3. den som anges i punkten 1 eller 2 har tagit emot eller lämnat förskotts- eller a conto-betalning.

text: I

text: 13 kap. 16 §

text: ML anges att ingående skatt ska dras av för den redovisningsperiod under vilken

text: 1. den som förvärvar en vara eller en tjänst eller för in en vara till landet enligt god redovisningssed har bokfört eller borde ha bokfört förvärvet eller importen, eller

text: 2. den som förvärvar en vara eller en tjänst har lämnat förskotts- eller a conto-betalning.

text: 3.2 Bokslutsmetoden

text: Av

text: 13 kap. 8 § första stycket

text: ML framgår att utgående skatt får redovisas för den redovisningsperiod under vilken betalning tas emot kontant eller på annat sätt kommer den skattskyldige till godo, om

text: - den skattskyldige inte är skyldig att upprätta en årsredovisning enligt

text: 6 kap. 1 § bokföringslagen (1999:1078)

text: , och

text: - värdet av den skattskyldiges sammanlagda årliga omsättning här i landet normalt uppgår till högst 3 miljoner kronor.Enligt

text: 13 kap. 8 § andra stycket

text: ML ska dock den utgående skatten för samtliga fordringar som är obetalda vid beskattningsårets utgång alltid redovisas för den redovisningsperiod under vilken beskattningsåret går ut.

text: I 13 kap. 8 § tredje och fjärde styckena ML anges ytterligare några situationer då bokslutsmetoden får tillämpas.

text: Av

text: 13 kap. 18 §

text: ML framgår att ingående skatt ska dras av först för den redovisningsperiod under vilken beskattningsåret går ut eller under vilken betalning dessförinnan har gjorts om den skattskyldige redovisar utgående skatt enligt

text: 13 kap. 8 §

text: ML.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Ett företag som ska registreras till mervärdesskatt anger i sin skatte- och avgiftsanmälan bl.a. uppgift om hur det bokför sina fakturor. Bokföring av dessa sker på sådant sätt att antingen faktureringsmetoden eller bokslutsmetoden ska tillämpas vid redovisning av mervärdesskatt.

text: Valet mellan faktureringsmetoden eller bokslutsmetoden är beroende av hur bokföringen ska ske enligt

text: bokföringslagen

text: (1999:1078, BFL), se

text: prop. 2005/06:174 s. 24

text: . Faktureringsmetoden är avsedd för den som löpande bokför fakturor direkt i grundbok och huvudbok med eller utan sidoordnad redovisning eller som löpande bokför fakturor i förteckning som även utgör grundbokföring. Bokslutsmetoden är avsedd för den som i sin bokföring under löpande beskattningsår bokför affärshändelsen när kontanta in- och utbetalningar sker och som bokför obetalda fordringar och skulder vid räkenskapsårets slut. De båda redovisningsmetoderna för mervärdesskatt grundar sig således på de principer som gäller för den skattskyldiges löpande bokföring.

text: Ett företag ska inte behöva ha två olika generella redovisningssystem, ett system enligt

text: bokföringslagens

text: och

text: inkomstskattelagens

text: regler och ett system enligt

text: mervärdesskattelagen

text: (jfr

text: prop. 2005/06:174 s. 30

text: ). Avsikten med bestämmelserna om redovisningsmetod är att bokföringen av mervärdesskatt ska kunna samordnas med den övriga redovisningen i företaget. Detta underlättar inte bara för företagens löpande redovisning utan även för deras uppgiftslämnande till Skatteverket. Det underlättar även Skatteverkets hantering.

text: Utgångspunkten för Skatteverkets verksamhet är att verket måste kunna förlita sig på att ett företag tillämpar den redovisningsmetod som det är registrerat för. När det gäller bedömningen av om rättelse av uppgiften om redovisningsmetod kan ske måste dock den faktiskt tillämpade principen för bokföring av fakturor vara av betydelse.

text: Om den skattskyldiges bokföring allt sedan verksamhetens start är upplagd enligt kontantmetoden och redovisning av mervärdesskatt konsekvent har skett enligt bokslutsmetoden har denne inte tillämpat faktureringsmetoden. Detta gäller även om det framgår av Skatteverkets register att redovisningen sker enligt faktureringsmetoden. Bestämmelsen i 13 kap.

text: 8 a §

text: ML blir i sådant fall inte aktuell, eftersom denna förutsätter att den skattskyldige har tillämpat faktureringsmetoden enligt

text: 13 kap. 6 §

text: ML.

text: När en situation som den ovan beskrivna föreligger kan en registrerad uppgift om redovisningsmetod ändras från faktureringsmetod till bokslutsmetod även utan angivande av särskilda skäl. Detta förutsätter dock att den skattskyldige visar att bokföringen allt sedan verksamhetens start är upplagd enligt kontantmetoden och att mervärdesskatten konsekvent sedan verksamhetens start har redovisats enligt bokslutsmetoden. Allt under förutsättning att företaget uppfyller villkoren enligt

text: 13 kap. 8 §

text: ML för att få redovisa mervärdesskatt enligt bokslutsmetoden.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 8961-17/111

title: Beräkning av omsättning vid bedömning av skattebefrielse, mervärdesskatt

text: Nytt: 2024-12-18

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2024-12-18, dnr

text: Nytt: 2023-05-31

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: Nytt: 2022-10-20

text: Den 1 juli 2022 höjdes omsättningsgränsen för skattebefrielse från 30 000 kronor till 80 000 kronor per beskattningsår. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för mervärdesskatt där skattskyldigheten inträtt före ikraftträdandet (

text: prop. 2021/22:110

text: , SFS 2022:404).

text: 1 Sammanfattning

text: En beskattningsbar person som inte är registrerad till mervärdesskatt och som beräknar att omsättningen inte överstiger 30 000 kronor under beskattningsåret är skattebefriad utan ansökan eller beslut av Skatteverket. Beräkningen ska vara rimlig utifrån verksamhetens art och omfattning där hänsyn ska tas till olika objektiva omständigheter.

text: Ett företag som har tillämpat reglerna om skattebefrielse eller som är nystartat får ta ut mervärdesskatt först från och med den omsättning som innebär att 30 000 kronor överskrids om omsättningen på ett rimligt sätt har beräknats inte överstiga 30 000 kronor. Om det visar sig att den initiala beräkningen inte var rimlig så anser Skatteverket att det inte funnits grund för skattebefrielse. I sådana fall ska mervärdesskatt tas ut på all omsättning och inte bara från och med den omsättning som innebär att omsättningen överstiger 30 000 kronor.

text: 2 Frågeställning

text: Från och med den 1 januari 2017 infördes regler som möjliggör för en beskattningsbar person att få vara skattebefriad från mervärdesskatt när omsättningen inom landet inte överstiger 30 000 kronor. När skattebefrielsen upphör på grund av att omsättningen överstiger 30 000 kronor blir den beskattningsbara personen skattskyldig först från den omsättning som innebär att gränsen 30 000 kronor överskrids.

text: Genom detta ställningstagande ger Skatteverket sin syn på följande två frågor.

text: Vilka omständigheter ska ligga till grund för företagarens beräkning av sina framtida omsättningar?

text: Måste ett nystartat företag ta ut mervärdesskatt på hela omsättningen om gränsen 30 000 kronor överskrids?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Från och med den 1 januari 2017 är en beskattningsbar person befriad från skatt på omsättning av varor och tjänster som den beskattningsbara personen gör inom landet under ett beskattningsår om omsättningen inte beräknas överstiga 30 000 kronor under beskattningsåret (

text: 9 d kap. 1 § första stycket 1 mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML).

text: Omsättningen ska vid bedömning av omsättningsgränsen beräknas på ett särskilt sätt. I omsättningen ska ingå beskattningsunderlaget för skattepliktig omsättning av varor och tjänster inom landet, viss omsättning som undantas från skatteplikt och viss omsättning, framförallt handel med varor, som har skett utomlands (

text: 9 d kap. 3 §

text: ML).

text: Om förutsättningarna för skattebefrielse upphör på grund av att omsättningen överstiger 30 000 kronor ska den beskattningsbara personen ta ut mervärdesskatt på den omsättning som medför att beloppet överskrids och även inlämna en anmälan om registrering till Skatteverket (

text: 9 d kap. 5 §

text: ML).

text: Bestämmelserna i

text: 9 d kap.

text: ML har införts med stöd av artiklarna

text: i rådets direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet).

text: Det är viktigt att företag konkurrerar på lika villkor. Mervärdesskatt ska tas ut oavsett ett företags storlek och inte påverka företag på olika sätt. För företag med en mycket liten omsättning innebär administrationen av mervärdesskatten en avsevärd arbetsbörda. För att förenkla för dessa företag införs en möjlighet till skattebefrielse när omsättningen inte beräknas uppgå till mer än 30 000 kronor (

text: prop. 2016/17:1 s. 397

text: När skattebefrielsen upphör ska den omsättning som medför att omsättningsgränsen överskrids beskattas i sin helhet. Mervärdesskatt ska tas ut på hela beloppet på den omsättning som innebär att omsättningsgränsen uppnås. Omsättningar som skett tidigare under beskattningsåret påverkas däremot inte av att skattebefrielsen upphör (

text: prop. 2016/17:1 s. 401

text: Eftersom en beskattningsbar person som inte är registrerad för mervärdesskatt omfattas av skattebefrielsen utan någon ansökan krävs att denne gör en bedömning av att omsättningsgränsen kommer att understigas under innevarande beskattningsår. Om den beskattningsbara personen redan vid starten av verksamheten bedömer att omsättningsgränsen kommer att överskridas under innevarande år är inte bestämmelserna om skattebefrielse tillämpliga. Den beskattningsbara personen ska då anmäla sig för registrering och ta ut skatt redan när verksamheten startar (

text: prop. 2016/17:1 s. 443

text: 4 Bedömning

text: En beskattningsbar person som inte är registrerad till mervärdesskatt och beräknar att sådan omsättning som anges i

text: 9 d kap. 3 §

text: ML inte överstiger 30 000 kronor under beskattningsåret är skattebefriad utan ansökan eller beslut av Skatteverket. Det är endast den som är registrerad till mervärdesskatt som måste komma in med en ansökan om att bli skattebefriad om omsättningen beräknas uppgå till högst 30 000 kronor.

text: Den beskattningsbara personen ska göra en beräkning av framtida omsättningar och endast den som på ett rimligt sätt beräknar att omsättningarna inte överstiger 30 000 kronor kan omfattas av bestämmelserna om skattebefrielse. Beräkningen ska framstå som rimlig utifrån verksamhetens art och omfattning. Vid beräkningen ska därför hänsyn tas till olika objektiva omständigheter såsom gjorda investeringar i form av olika inköp och olika ingångna avtal såsom t.ex. hyresavtal. Även avtal med kunder och det pris man beräknar sälja sina varor eller tjänster för är exempel på sådana objektiva omständigheter som ska beaktas vid beräkningen. En beskattningsbar person som till exempel har hyrt en lokal till en hög månadshyra eller har för avsikt att sälja varor eller tjänster som var för sig har ett högt värde kan vanligtvis inte på ett rimligt sätt beräkna att omsättningen i verksamheten kommer att uppgå till högst 30 000 kronor.

text: Om omsättningen för t.ex. ett nystartat företag initialt beräknas uppgå till ett belopp som inte överstiger 30 000 kronor men omsättningen senare under beskattningsåret överskrider denna gräns så kan bestämmelsen i

text: 9 d kap. 5 §

text: ML bli tillämplig. Skatteverket anser att det i så fall krävs att det med hänsyn till omständigheterna har varit rimligt att företaget initialt beräknade omsättningen till att inte överstiga 30 000 kronor.

text: Det är endast om omsättning på ett rimligt sätt har beräknats inte överstiga 30 000 kronor som ett företag kan få ta ut mervärdesskatt först från och med den omsättning som innebär att gränsen överskrids. Om det visar sig att den initiala beräkningen inte var rimlig så anser Skatteverket att grund för skattebefrielse saknats. Om grund för skattebefrielse saknats ska mervärdesskatt tas ut på all omsättning och inte bara från och med den omsättning som innebär att omsättningen överstiger 30 000 kronor.

text: Exempel 1

text: Ett nystartat företag ska bedriva handel med begagnade bilar. Företaget skickar in sin anmälan om registrering till mervärdesskatt först när omsättningen överstiger 30 000 kronor. Det framgår av uppgifterna i anmälan att verksamheten kommer att bedrivas i sådan omfattning att det är fråga om en ekonomisk verksamhet. I anmälan meddelar företaget att de inte var säkra på om omsättningen skulle överstiga 30 000 kronor varför de valde att inte anmäla sig förrän så skedde. Företaget har tillämpat bestämmelserna om skattebefrielse för tid innan omsättningsgränsen överskridits.

text: Bedömningen av om företaget på ett rimligt sätt har beräknat att omsättningen inte skulle överstiga 30 000 kronor ska göras utifrån objektiva omständigheter såsom verksamhetens art och omfattning. Utifrån en sådan bedömning är det enligt Skatteverket inte rimligt att ett företag som ska bedriva handel med begagnade bilar i sådan omfattning att de är beskattningsbara personer skulle beräkna att omsättningen under beskattningsåret skulle uppgå till högst 30 000 kronor. Detta eftersom redan sådana enstaka försäljningar som regel uppgår till sådana belopp att det inte är rimligt att beräkna att omsättningen inte skulle överstiga 30 000 kronor under beskattningsåret. Av denna anledning föreligger det enligt Skatteverkets bedömning inte grund för att tillämpa bestämmelserna om skattebefrielse. Mervärdesskatt ska redovisas på all omsättning som bolaget har haft.

text: Exempel 2

text: Ett nystartat företag ska tillhandahålla bokföringstjänster. Företaget skickar in sin anmälan om registrering till mervärdesskatt först när omsättningen överstiger 30 000 kronor. I anmälan meddelar företaget att de inte var säkra på om omsättningen skulle överstiga 30 000 kronor varför de valde att inte anmäla sig förrän så skedde. Företaget har tillämpat bestämmelserna om skattebefrielse för tid innan omsättningsgränsen överskridits. Vid kontroll framkommer att bolaget har haft många klienter sedan verksamheten startades. Omsättningen i verksamheten överskrider 30 000 kronor redan några månader efter verksamheten startades.

text: Det är enligt Skatteverkets uppfattning inte rimligt att ett företag som ska tillhandahålla bokföringstjänster beräknar att omsättningen under beskattningsåret skulle uppgå till högst 30 000 kronor när det finns flera klienter och omsättningen överskrider 30 000 kronor redan efter några månader. Av denna anledning föreligger det enligt Skatteverkets bedömning inte grund för att tillämpa bestämmelserna om skattebefrielse. Mervärdesskatt ska redovisas på all omsättning som bolaget har haft.

text: Exempel 3

text: Ett nystartat företag ska tillhandahålla bokföringstjänster. Företaget skickar in sin anmälan om registrering till mervärdesskatt först när omsättningen överstiger 30 000 kronor i slutet av beskattningsåret. I anmälan meddelar företaget att de inte trodde att omsättningen skulle överstiga 30 000 kronor varför de valde att inte anmäla sig förrän detta skedde. Företaget har tillämpat bestämmelserna om skattebefrielse för tid innan omsättningsgränsen överskridits. Vid kontroll framkommer att bolaget endast haft ett fåtal klienter och verksamheten har inte bedrivits på heltid.

text: Det är rimligt att ett företag som på deltid ska tillhandahålla bokföringstjänster och endast har ett fåtal klienter har beräknat att omsättningen under beskattningsåret inte skulle överskrida 30 000 kronor. Av denna anledning föreligger det enligt Skatteverkets bedömning grund för att tillämpa bestämmelserna om skattebefrielse. Mervärdesskatt ska redovisas först på den omsättning som innebär att omsättningsgränsen överskrids.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 90015-16/111

title: Beskattningstidpunkten för utdelning på aktier i ett avstämningsbolag

text: 1 Sammanfattning

text: I inkomstslaget kapital ska utdelning på aktier i ett avstämningsbolag tas upp till beskattning det beskattningsår då utdelningen har utbetalats och därmed mottagits av aktieägaren.

text: 2 Frågeställning

text: Rätt till utdelning på aktie i ett avstämningsbolag har den person som på avstämningsdagen är införd som ägare till aktien i avstämningsregistret. Utdelningen utbetalas sedan vanligtvis några dagar efter avstämningsdagen.

text: Aktieutdelning ska tas upp till beskattning för det beskattningsår då den kan disponeras. Frågan gäller för vilket år som en utdelning på aktier i ett avstämningsbolag ska tas upp till beskattning, om det är ett årsskifte mellan avstämningsdagen och utbetalningsdagen.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Med avstämningsbolag avses ett aktiebolag vars aktier ska vara registrerade i ett avstämningsregister enligt lagen om kontoföring av finansiella instrument (

text: 1 kap. 10 § aktiebolagslagen

text: , ABL). Ett sådant register administreras av en värdepapperscentral, t.ex. Euroclear.

text: Bolagsstämman fattar beslut om utdelningens storlek och tidpunkten för avstämningsdagen (18 kap. 1-3 §§ ABL). Behörig att ta emot utdelningen är den som på avstämningsdagen är införd i aktieboken och därmed är antecknad i avstämningsregistret (

text: 4 kap. 39 §

text: ABL). I ett avstämningsbolag ska utdelningen utbetalas genast efter avstämningsdagen (

text: 18 kap. 13 §

text: ABL).

text: Utdelning ska tas upp till beskattning för det beskattningsår då utdelningen kan disponeras (

text: 41 kap. 8 § inkomstskattelagen

text: , IL). Utdelning ska tas upp av den som har rätt till utdelningen när den kan disponeras (

text: 42 kap. 12 §

text: IL).

text: RÅ 1997 ref. 19

text: behandlar frågan om rätt beskattningsår för utdelning i form av aktier i ett dotterföretag. Högsta förvaltningsdomstolen anförde bl.a. följande.

text: ”Av de återgivna bestämmelserna följer att skattskyldighet för utdelning inträder vid den tidpunkt då aktieägaren har möjlighet att lyfta utdelningen. Beträffande avstämningsbolag får denna tidpunkt i regel anses infalla den dag då utdelningen enligt stämmobeslutet eller motsvarande betalas till dem som på avstämningsdagen är behöriga att motta utdelningen.

text: Vad nu sagts gäller oavsett huruvida utdelningen sker kontant eller i form av annan egendom. Utdelning av exempelvis aktier som ägs av det utdelande bolaget ska alltså i detta hänseende behandlas på samma sätt som utdelning i pengar.

text: Mot bakgrund av det anförda bör Christer P. anses ha åtnjutit utdelning på aktierna i BNI den dag då den utdelade egendomen - aktierna i BR - överförts från BNI till Christer P. och han därigenom kunnat i princip förfoga över dem.

text: 4 Bedömning

text: Inkomstskattelagen

text: anger att utdelning ska beskattas för det år då utdelningen kan disponeras och tas upp av den som har rätt till utdelningen när den kan disponeras. Uttrycket ”kan disponeras” motsvarar det tidigare uttrycket ”blivit tillgänglig för lyftning” (proposition 1999/2000:2 del 2 sid. 487).

text: Bolagsstämmans beslut om utdelning medför att bolaget får en skuld till aktieägarna. Betalning sker sedan med befriande verkan till de aktieägare som är införda i registret på avstämningsdagen. Aktieägare som är behörig att ta emot beslutad utdelning har dock ingen möjlighet att få den utbetald innan värdepapperscentralen kan verkställa utbetalningen. Utdelningen kan därför inte anses vara disponibel för aktieägaren förrän beloppet faktiskt har mottagits.

text: Skatteverket anser således att i inkomstslaget kapital ska utdelning i ett avstämningsbolag tas upp till beskattning det beskattningsår då utdelningen faktiskt har mottagits av den person som är behörig att erhålla utdelningen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 903797-09/111

title: Omfattar avdragsförbudet i 9 kap. 5 § IL begreppet kapitalförlust?

text: 1 Sammanfattning

text: Bestämmelsen om avdragsförbudet i

text: 9 kap. 5 §

text: IL reglerar när en utgift inte får dras av pga. att en inkomst inte beskattas här i landet till följd av en bestämmelse i skatteavtal. En kapitalförlust är inte en utgift för förvärv av en inkomst. Begreppet kapitalförlust omfattas därför inte av bestämmelserna i

text: 9 kap. 5 §

text: IL. Avdrag för en kapitalförlust kan därför inte vägras med hänvisning till

text: 9 kap. 5 §

text: IL då en inkomst är undantagen från svensk beskattning pga. reglering i skatteavtal. Konsekvensen är dock att det inte uppstår någon kapitalförlust då en inkomst är undantagen från svensk beskattning pga. bestämmelse i skatteavtal. Detta beror på att utgifterna som är hänförliga till inkomsten inte får dras av.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har ställts om det s.k. avdragsförbudet i

text: 9 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, omfattar begreppet kapitalförlust.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I

text: 9 kap. 5 §

text: IL första stycket återfinns avdragsförbudet. Bestämmelsen har följande lydelse.

text: "Om en inkomst inte ska beskattas i Sverige på grund av ett skatteavtal eller sådan dispens som avses i 6 kap. 17 §, får inte heller utgifter för förvärv av inkomsten dras av."

text: Av

text: 41 kap. 2 § första stycket

text: IL framgår att med kapitalvinst och kapitalförlust i inkomstslaget kapital avses

text: vinst och förlust vid avyttring av tillgångar

text: kursvinst och kursförlust vid betalning av skulder i utländsk valuta, och

text: vinst och förlust på grund av förpliktelser enligt terminer, köp- eller säljoptioner och liknande avtal.

text: Av

text: prop. 1999/2000:2

text: del 2 s. 108 framgår att bestämmelsen i

text: 9 kap. 5 §

text: IL är hämtad från

text: 74 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: , KL, och 22 § lagen om statlig inkomstskatt (

text: ), SIL.

text: Utformningen av nämnda bestämmelser i KL och SIL kom till 1986 efter ett förslag i

text: prop. 1988/86:131

text: . Förslaget som lades fram innebar att avdrag inte skulle medges för kostnader som var hänförliga till en intäkt som på grund av dubbelbeskattningsavtal är undantagna från beskattning. I skälen till förslaget sägs bl.a. att "regler om att avdrag för kostnader inte medges då kostnaderna är hänförliga till en intäkt som på grund av dubbelbeskattningsavtal är undantagen från beskattning bör införas. Detta överensstämmer med den allmänna principen att kostnader som är hänförliga till intäkter som inte beskattas inte är avdragsgilla".

text: När IL infördes uttalade regeringen i

text: prop. 1999/2000:2

text: del 1 s. 497 bl.a. att "Uttrycken inkomster och utgifter används när det saknas periodanknytning". Vidare sägs att " Intäkter och kostnader används normalt som ett uttryck för periodiserade inkomster och utgifter". På s.505 f . framgår vidare att uttrycken realisationsvinst och realisationsförlust byts ut mot kapitalvinst och kapitalförlust.

text: Av

text: 44 kap. 13 §

text: IL framgår att kapitalvinst beräknas som skillnaden mellan ersättningen för den avyttrade tillgången, minskad med utgifterna för avyttringen, och omkostnadsbeloppet. Med omkostnadsbeloppet avses utgifter för anskaffning (anskaffningsutgifter) ökade med utgifter för förbättring (förbättringsutgifter), jfr

text: 44 kap. 14 §

text: IL. Huvudregeln är att kapitalvinster tas upp som intäkt det beskattningsår då tillgången avyttras. Kapitalförluster ska dock inte dras av som kostnad förrän det beskattningsår då förlusten är definitiv, jfr

text: 44 kap. 26 §

text: IL.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Mot bakgrund av lagreglernas uppbyggnad och uttalanden i förarbetena anser Skatteverket att begreppet kapitalförlust inte omfattas av bestämmelsen i

text: 9 kap. 5 §

text: IL. Bestämmelsen reglerar endast situationer när det som betecknas som en utgift inte får dras av pga. att en inkomst inte beskattas här i landet till följd av en bestämmelse i skatteavtal. En kapitalförlust är inte en utgift för förvärv av en inkomst. Avdrag för en kapitalförlust kan därför inte vägras med hänvisning till

text: 9 kap. 5 §

text: Ovanstående kan åskådliggöras av följande exempel. Sverige är pga. bestämmelse i ett skatteavtal förhindrad att beskatta en person för hans försäljning av en fastighet belägen i annat land. Ersättningen för fastighetsförsäljningen ska därför inte tas upp. Vare sig de utgifter som är förknippade med försäljningen eller de utgifter som ingår i omkostnadsbeloppet kan dras av med hänsyn till bestämmelserna i

text: 9 kap. 5 §

text: IL. Därmed uppkommer inte heller ett underskott som kan leda till en kapitalförlust som i sin tur kan kvittas mot annan kapitalvinst eller medföra skattereduktion.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 907604-09/111

title: Tillämpning av artikel IV punkt 3 i skatteavtalet med Spanien

text: Nytt: 2023-10-20

text: I stället för vad som sägs i avsnitt 4, första och andra stycket, ska handläggaren hänvisa personen till att lämna in en ansökan till behörig myndighet för att få hemvistet fastställt, se Ansökan om undanröjande av internationell dubbelbeskattning . Framställs yrkandet om fastställande av hemvist för treårsperioden efter utgången av denna och sökanden vid ansökningstillfället bara har hemvist i en av de avtalsslutande staterna ska ansökan göras till denna stat.

text: Nytt: 2022-02-15

text: Adressen till behörig myndighet har ändrats sedan ställningstagandet skrevs. Adressen är Skatteverket, Behörig myndighet MAP/APA, 205 30 Malmö eller oca@skatteverket.se .

text: 1 Sammanfattning

text: För svensk medborgare som efter utflyttning till Spanien har väsentlig anknytning hit och som är obegränsat skattskyldig i Spanien ska, under en treårsperiod efter utflyttningen, det skatterättsliga hemvistet vid tillämpning av skatteavtalet avgöras genom överenskommelse mellan staternas behöriga myndigheter. Ärendena ska handläggas enligt de riktlinjer som följer under 4.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: I flertalet av de skatteavtal Sverige har ingått anges att frågan om i vilken stat en person i avtalets mening ska anses ha hemvist avgörs med tillämpning av den s.k. stegen om personen är obegränsat skattskyldig enligt intern rätt i båda staterna. I skatteavtalet mellan Sverige och Spanien anges i stället att behöriga myndigheter ska överenskomma om vilken stat som är hemviststat inom en treårsperiod efter utflyttningen för det fall att en svensk medborgare har väsentlig anknytning till Sverige och samtidigt är obegränsat skattskyldig i Spanien. I förarbetena till avtalet,

text: prop. 1976/77:2 s. 7

text: anges att i den ovan angivna situationen hemvistet bara i undantagsfall ska anses ha övergått från Sverige till Spanien under treårsperioden. I övriga fall ska även enligt det spanska avtalet "stegen" tillämpas.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av artikel IV punkt 3 i skatteavtalet framgår följande: "Då på grund av bestämmelserna i punkt 1 en fysisk person har hemvist i Sverige enligt den s.k. treårs-regeln i svensk lagstiftning och även i Spanien, skall, utan hinder av bestämmelserna i punkt 2, hans hemvist avgöras genom överenskommelse mellan de behöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna."

text: I punkt II av protokollet till avtalet anges att bestämmelserna i artikel IV punkt 3 endast tillämpas i fråga om svenska medborgare som utflyttar från Sverige och är begränsade att gälla under de första tre åren räknat från dagen för utflyttningen.

text: Av

text: prop. 1976/77:2 s. 7

text: framgår att "Det bör dock understrykas att bakgrunden till den föreslagna bestämmelsen är att treårs-regeln i kommunalskattelagen i varje fall i princip skall kunna tillämpas i förhållande till Spanien. Det är alltså normalt inte meningen att frågan om dubbelt hemvist skall lösas med ledning av reglerna i art. IV punkt 2, även om detta undantagsvis kan vara motiverat. Den situationen kan alltså uppkomma att fråga om dubbelt hemvist inte kan lösas utan den skattskyldige kommer att anses ha hemvist i båda staterna. I sådant fall tillämpas avtalet på svensk sida som om den skattskyldige enligt avtalet har haft hemvist i Sverige och inte i Spanien."

text: Med "behörig myndighet" i Sverige avses enligt artikel III punkt 1 h)1) finansministern eller hans befullmäktigade ombud. Av förordningen (

text: ) om handläggning av ärenden enligt skatteavtal framgår att Skatteverket ska pröva sådana ärenden. Enligt verkets arbetsordning handhas ärendena av Rättsavdelningen.

text: 4 Skatteverkets riktlinjer

text: Framställs ett yrkande om hemvist i Spanien i den beskrivna situationen översänder handläggande kontor yrkandet om fastställande av hemvist samt kopior på självdeklaration och intyg om skatterättsligt hemvist i Spanien till behörig myndighet för handläggning. Adressen till behörig myndighet är Skatteverket, Huvudkontoret, Behörig myndighet, Rättsavdelningen, 171 94 SOLNA.

text: Har ett yrkande om hemvist i Spanien framställts enligt ovan men något intyg om skatterättsligt hemvist i Spanien inte bifogats begär handläggande kontor in ett sådant för vidare handläggning.

text: I avvaktan på beslut från behörig myndighet i hemvistfrågan taxerar handläggande skattekontor personen som om han hade hemvist i Sverige i avtalets mening.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 908378-09/111

title: Skattetillägg vid felaktigt avdrag för underskott som spärrats under viss tid

text: 1 Sammanfattning

text: En oriktig uppgift som består i att ett underskottsföretag dragit av ett koncernbidragsspärrat underskott ska anses utgöra ett sådant periodiseringsfel som innebär att skattetillägg ska tas ut med 10 %. Detsamma gäller när ett underskottsföretag lämnat oriktigt uppgift genom att dra av ett underskott som är spärrat under viss tid efter fusion, fission, verksamhetsavyttring eller partiell fission.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Ett underskottsföretag har lämnat oriktig uppgift genom att dra av ett underskott som inte varit avdragsgillt på grund av den koncernbidragsspärr som finns reglerad i

text: 40 kap.

text: 19 §§

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: Den fråga som har väckts är om den oriktiga uppgiften kan betraktas som ett sådant periodiseringsfel som avses i

text: 5 kap. 4 § tredje stycket taxeringslagen (1990:324)

text: , TL.

text: Motsvarande frågeställning gäller även andra situationer när underskott spärrats under viss tid, såsom vid fusion, fission, verksamhetsöverlåtelse och partiell fission.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 40 kap. 2 §

text: IL följer att ett underskott av näringsverksamhet som kvarstår från det föregående beskattningsåret ska dras av i den utsträckning det inte finns några begränsningar i 40 kap. eller i vissa andra angivna bestämmelser.

text: Om ett underskottsföretag varit föremål för en ägarförändring kan, enligt 40 kap. 18 och 19 §§ IL, underskott vara spärrade på så sätt att de under en femårsperiod endast kan dras av under vissa i lagen angivna förutsättningar (koncernbidragsspärr).

text: Även efter ombildning genom fusion, fission, verksamhetsavyttring och partiell fission spärras i vissa fall underskott under en viss i lagen angiven tidsperiod (37, 38 och38 akap. IL).

text: Skattetillägg ska, enligt 5 kap. 4 § tredje stycket TL, beräknas efter 10 % om den oriktiga uppgiften består i att ett belopp hänförts eller kan antas komma att hänföras till fel taxeringsår.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Syftet med bestämmelsen i 5 kap. 4 § tredje stycket TL är att skattetillägget ska beräknas efter en lägre procentsats när den oriktiga uppgiften inte skulle ha lett till ett egentligt skatteundandragande utan enbart till en förskjutning av skatteuttaget mellan beskattningsperioderna (

text: prop. 2002/03:106 s. 171

text: I de fall som nu ska bedömas har rätten till avdrag för underskott inte bortfallit definitivt. Möjligheten att dra av underskott under den tid som en spärr gäller skiljer sig åt beroende på vilken typ av ägarförändring eller ombildning som är i fråga. När väl den i lagen angivna spärrtiden löpt ut är emellertid kvarvarande underskott avdragsgilla enligt huvudregeln i

text: 40 kap. 2 §

text: IL. Några särskilda villkor för en framtida avdragsrätt är inte uppställda. Däremot kan i vanlig ordning avdragsrätten falla bort på grund av händelser som inträffar under spärrtiden, t.ex. ny ägarförändring, konkurs eller ackord. När ett avdrag för ett spärrat underskott vägras är således utgångspunkten att avdragsrätt kommer att föreligga senast vid karenstidens utgång.

text: Mot bakgrund av vad som sägs ovan anser Skatteverket att de fel som nu är föremål för bedömning får anses utgöra periodiseringsfel i den mening som avses i 5 kap. 4 § tredje stycket TL. Det förhållandet att avdragsrätten för ett spärrat underskott på grund av senare inträffade omständigheter kan komma att falla bort fråntar enligt verkets uppfattning inte felet dess karaktär av periodiseringsfel. Skattetillägg ska således beräknas efter 10 %.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 908863-09/111

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

title: Tjänsteställe för servicetekniker

text: Nytt: 2015-11-03

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Tjänsteställe i branscher med skiftande arbetsplatser, dnr

text: 131 436185-15/111

text: 1 Sammanfattning

text: Tjänstestället för servicetekniker ska i första hand bedömas enligt reglerna i12 kap.

text: 8 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. Vid bedömningen av var tjänstestället är beläget ska hänsyn tas till i vilken omfattning den anställde besöker arbetsgivarens lokaler för att hämta och lämna arbetsmaterial eller förbereder och avslutar sina arbetsuppgifter. Bedömningen av var tjänstestället är beläget ska göras i ett längre tidsperspektiv. Med längre tid avses i detta sammanhang en period av minst två år. Detta innebär att tillfälliga förändringar av arbetsförhållandena inte ska påverka bedömningen. Om den anställde sett över en längre tidsperiod besöker arbetsgivarens lokaler i genomsnitt mer än en gång i veckan ska tjänstestället anses vara i dessa lokaler.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: För anställda inom vissa branscher kan det många gånger vara svårt att fastställa ett tjänsteställe. Frågor om var tjänstestället är beläget har ställts av företag verksamma i bl.a. VVS- och elektrikerbranscherna som har anställda som arbetar som servicetekniker. En servicetekniker är normalt en arbetstagare som utför tillfälliga arbeten på olika platser. Han kan utföra flera arbeten per dag men kan även ta arbeten som pågår upp till en vecka. Det finns även servicetekniker som kan vara stationerade på en större arbetsplats under en längre tid. Om denna arbetsplats ligger på ett långt avstånd från den anställdes bostad förekommer övernattning på arbetsorten.

text: Tjänstestället styr bedömningen av om resorna mellan bostaden och arbetsgivarens lokal utgör tjänsteresor eller privata resor, vilket i sin tur påverkar beskattningen när arbetsgivaren betalar ut reseersättning eller tillhandahåller färdmedel för resorna liksom den anställdes avdragsrätt. Om den anställde övernattar på arbetsorten har frågan också betydelse för förmåner och ersättningar respektive kostnader som föranleds av övernattningen.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I

text: 12 kap. 8 §

text: IL anges att tjänstestället är den plats där den skattskyldige utför huvuddelen av sitt arbete. Utförs detta under förflyttning eller på arbetsplatser som hela tiden växlar, anses i regel den plats där den skattskyldige hämtar och lämnar arbetsmaterial eller förbereder och avslutar sina arbetsuppgifter som tjänsteställe.

text: Om arbetet pågår en begränsad tid på varje plats enligt vad som gäller för vissa arbeten inom byggnads- och anläggningsbranschen och liknande branscher, anses bostaden som tjänsteställe.

text: Regeringsrätten har i en dom (

text: RÅ 2007 ref. 72

text: ) prövat frågan om tjänsteställe för personal som var tillsvidareanställda som strålskyddstekniker vid ett bolag som haft i uppdrag att göra en årlig genomgång av flera olika kraftverk. Med hänsyn till att personalen utfört arbetet på flera olika platser har tjänstestället ansetts vara i bostaden.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Servicetekniker tillhör en kategori anställda som typiskt sett varken utför sitt arbete i sin bostad eller i arbetsgivarens lokaler. Frågan om var de ska anses ha sitt tjänsteställe får därför bedömas med ledning av bestämmelserna i

text: 12 kap. 8 § första stycket

text: IL. Tjänstestället ska enligt denna bestämmelse i regel anses vara den plats där den skattskyldige hämtar och lämnar arbetsmaterial eller förbereder och avslutar sina arbetsuppgifter. Vad som avses med uttrycket i regel framgår inte av lagtexten eller i förarbetena till lagstiftningen. I en sådan situation får man enligt Skatteverkets uppfattning göra en helhetsbedömning där samtliga omständigheter vägs in.

text: 4.1 Ändrade arbetsförhållanden under begränsad tid

text: Bedömningen av var en anställd har sitt tjänsteställe bör göras i ett längre tidsperspektiv. Om exempelvis en servicetekniker som normalt utför kortare arbeten vid olika arbetsplatser under en kortare tidsperiod arbetar i arbetsgivarens lokaler bör tjänstestället ändå kunna vara i bostaden om avsikten är att förändringen endast ska vara tillfällig.

text: Exempel

text: Anders arbetar normalt med att montera skyltar på olika platser. Han reser dagligen från bostaden till de olika arbetsplatserna och besöker i princip aldrig arbetsgivarens lokaler. Under en period av fyra månader arbetar Anders dagligen i arbetsgivarens fabrik med att producera skyltar.

text: Eftersom Anders normalt monterar skyltar hos kunderna är hans arbete i fabriken endast tillfälligt. Eftersom avsikten inte är att ge Anders nya arbetsuppgifter utan endast att denne under en begränsad tid ska utföra andra arbetsuppgifter för att därefter återgå till att enbart arbeta hos kunderna bör tjänstestället anses vara konstant i bostaden.

text: 4.2 Frågan om tjänsteställe vid frekventa besök hos arbetsgivaren

text: En avgörande faktor vid bedömningen av vilken plats som anses vara tjänsteställe är frekvensen av den anställdes resor till arbetsgivarens lokaler. Enligt Skatteverkets uppfattning bör den som besöker arbetsgivarens lokaler i genomsnitt mer än en gång i veckan för att t.ex. hämta material eller för förberedelser anses ha sitt tjänsteställe där.

text: Exempel

text: Sven och Sonja är servicetekniker och är anställda av samma arbetsgivare. Sven åker alltid direkt från bostaden till de olika arbetsplatserna. En gång i veckan besöker Sonja arbetsgivarens lokaler för att hämta arbetsmaterial på sin väg till arbetsplatsen. Vid ett par tillfällen i månaden besöker Sven och Sonja arbetsgivarens lokaler för att erhålla information som berör arbetet. Eftersom Sven endast besöker lokalerna vid ett par tillfällen i månaden får tjänstestället i hans fall anses vara i bostaden. Till skillnad från Sven besöker Sonja arbetsgivarens lokaler även för att hämta arbetsmaterial. Sammantaget innebär detta att Sonja besöker arbetsgivarens lokaler i genomsnitt mer än en gång i veckan. För Sonjas del bör tjänstestället således anses vara i arbetsgivarens lokaler.

text: 4.3 Tjänsteställe vid långtidsuppdrag

text: En del servicetekniker arbetar vid företag som genom avtal med beställaren åtar sig uppdrag som innebär att de anställda i vissa fall kan arbeta vid en viss arbetsplats under längre tidsperioder. Arbetet är i dessa fall beroende på om arbetsgivaren vid en fortsatt upphandling får en förlängning av uppdraget att ansvara för servicen vid en viss arbetsplats.

text: Arbetsförhållandena kan i det här fallet jämföras med de arbetsförhållanden som råder för anställda i företag verksamma i kärnkraftsbranschen. I den ovannämnda domen (

text: RÅ 2007 ref. 72

text: ) angav Regeringsrätten följande när det gäller frågan om regeln om tjänsteställe för anställda inom byggnads- och anläggningsbranschen kunde tillämpas även för anställda i företag inom kärnkraftsbranschen.

text: "Regeln bör därför tillämpas när en anställd inom ramen för en och samma anställning utför arbete på flera platser och det därmed, sett över en längre tid, föreligger svårigheter att avgöra var en anställd har sitt tjänsteställe. I sådana fall bör bostaden anses som tjänsteställe. Om den anställde i allt väsentligt har arbetet förlagt till samma arbetsplats, bör däremot denna arbetsplats anses som tjänsteställe, även om arbetet för kortare perioder bedrivits på andra platser."

text: Som framgår ovan kan en servicetekniker vara verksam vid en och samma arbetsplats under en längre tid. Om arbetet en längre tidsperiod än två år bedrivits på samma arbetsplats bör enligt Skatteverkets uppfattning denna arbetsplats anses som tjänsteställe. Om arbetsplatserna sett över en längre tid skiftar bör tjänstestället anses vara i bostaden.

text: Exempel 1

text: Erik arbetar som servicetekniker vid ett företag som har sina verksamhetslokaler i Norrköping. Företaget utför uppdrag på olika orter bl.a. hos en beställare i Örebro. Dessa uppdrag utförs vid behov och kan ibland avse längre perioder. Under året har Erik arbetat 150 dagar i Örebro och 70 dagar på andra orter.

text: I det här fallet är arbetsförhållandena sådana att det inte på förhand kan förutses att arbetet ska bedrivas på samma arbetsplats under en längre tidsperiod. Erik har också under det aktuella året arbetat på andra arbetsplatser än i Örebro. På grund härav och då inget arbete bedrivits i arbetsgivarens lokaler bör tjänstestället i det här fallet anses vara i bostaden.

text: Exempel 2

text: Serviceteknikern Camilla är anställd vid ett företag som har ett långtidsuppdrag vid en anläggning i Hudiksvall där ny upphandling görs för varje halvår. Camilla har sedan den 2 maj 2007 haft sin arbetsplats vid denna anläggning.

text: Till skillnad mot vad som är fallet i exempel 1 har Camilla under en längre sammanhängande period arbetat vid samma arbetsplats. I Camillas fall bör tjänstestället således vara i Hudiksvall fr.o.m. den 3 maj 2009.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 908867-09/111

title: Värdering av bostadsförmåner vid 2010 års taxering

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket har inför 2010 års taxering tagit fram tabeller som anger hyresnivåer i flerfamiljshus för olika områden under 2009. Skrivelsen innehåller också en metod för justering av bostadsförmånsvärdet att användas när bostadsytan är större än bostadsytan för en lägenhet av normal storlek.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Bostadsförmån ska enligt bestämmelserna i

text: 61 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL värderas till marknadsvärdet på orten. I första hand bör marknadsvärdet bestämmas till arbetsgivarens verkliga utgift för hyra av bostaden. Om arbetsgivaren själv äger bostaden eller den erlagda hyran inte avspeglar hyresvärdet för likvärdiga bostäder på orten bör marknadsvärdet beräknas på annat sätt.

text: Skatteverket har utfärdat allmänna råd (SKV A 2007:37 avsnitt 2.3) och meddelanden (SKV M 2008:23 avsnitt 4.5) angående värdering av bostadsförmån vid 2010 års taxering. Denna skrivelse får ses som ett komplement till det allmänna rådet och meddelandet. Syftet med skrivelsen är bl.a. att den ska vara till ledning vid beräkningen av hyresvärdet på orten.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 61 kap. 2 §

text: IL ska inkomster i annat än pengar värderas till marknadsvärdet. Med marknadsvärde avses det pris som den skattskyldige skulle ha fått betala på orten om han själv skaffat sig motsvarande varor, tjänster eller förmåner mot kontant betalning.

text: Enligt

text: prop. 1996/97:173

text: sid. 38 avses med hyrespriset på orten vad som i hyreslagstiftningen anges som bruksvärde för bostaden i fråga. Hyrorna i de allmännyttiga bostadsföretagen på orten är utgångspunkt för beräkning av bruksvärdet.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Hyresnivåer inom olika hyresområden

text: Skatteverket har inför 2010 års taxering tagit fram tabeller som anger hyrespriset per kvm och år för bostäder i flerfamiljshus inom olika områden. Underlaget för beräkningen av hyrespriserna är de genomsnittshyror som angetts för olika hyresområden vid 2010 års fastighetstaxering för bostäder i hyreshus. Eftersom genomsnittshyrorna är angivna i 2008 års hyresnivå har värdena justerats i förhållande till den hyreshöjning som skett i hyresområdena under 2009. Hyresnivåtabellerna återfinns i bilaga till detta dokument.

text: Tabellerna är indelade i 7 åldersintervaller. Det äldsta åldersintervallet omfattar bostäder med värdeår 1969 eller tidigare.

text: Hyresnivåerna i tabellerna avser hyresvärdet inklusive uppvärmning för en bostad av normalstorlek (70 kvm). För bostäder som är större än normalstorlek bör justering av hyresvärdet ske på sätt framgår av avsnitt 4.2 nedan.

text: 4.2 Metod för justering av hyresvärde

text: Vid beräkning av hyresvärdet för lägenheten ska hänsyn tas bl.a. till bostadens storlek. Av

text: prop. 1996/97:173 s. 39

text: framgår att det genomsnittliga priset per kvm bostadsyta inte är lika högt för en större lägenhet som för en mindre lägenhet. Hyresnivåtabellerna enligt bilagan avser hyresvärden för en lägenhet av normal storlek (70 kvm).

text: Skatteverket har i en skrivelse 2007-10-31 (dnr.

text: 131 553672-07/111

text: ) angett en metod för justering av bostadsförmånsvärdet när bostadsytan överstiger en lägenhet av normal storlek.

text: Av skrivelsen framgår att tabellvärdet bör justeras nedåt med 10 % för den del av bostaden som är mellan 70-120 kvm. För bostäder med en bostadsyta i intervallet 120-200 kvm bör tabellvärdet justeras nedåt med 10 % för bostadsyta mellan 70-120 kvm och med 15 % för bostadsyta som överstiger 120 kvm. När bostadsytan överstiger 200 kvm bör tabellvärdet justeras nedåt med 10 % för bostadsyta mellan 70-120 kvm, med 15 % för bostadsyta mellan 120-200 kvm och med 20 % för bostadsyta överstigande 200 kvm.

text: Exempel:

text: Bostad med en bostadsyta på 120 kvm. Hyresvärde per kvm enligt hyresnivåtabell för orten 1 000 kr. Bostadsförmånsvärdet blir då 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % = 115 000 kr.

text: Bostad med en bostadsyta på 200 kvm. Hyresvärde per kvm enligt hyresnivåtabell för orten 1 000 kr. Bostadsförmånsvärdet blir då 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % + 80 kvm x 1 000 kr x 85 % = 183 000 kr.

text: Bostad med en bostadsyta på 300 kvm. Hyresvärde per kvm enligt hyresnivåtabell för orten 1 000 kr. Bostadsförmånsvärdet blir då 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % + 80 kvm x 1 000 kr x 85 % + 100 kvm x 1 000 kr x 80 % = 263 000 kr.

text: Bostäder med en lägenhetsyta understigande bostadsytan för normallägenheten (70 kvm) bör värderas enligt värdena i tabellerna.

text: 4.3 Värdering av bostadsförmån i villa

text: Det saknas ofta en fungerande hyresmarknad för bostad i villa. Utgångspunkten för värderingen bör därför i normalfallet vara hyresnivån hos allmännyttiga bostadsföretag på orten även när det gäller bostad i villa (

text: prop. 1996/97:173 s. 40

text: Skatteverket har i tidigare skrivelser angående värdering av bostadsförmåner (se Värdering av bostadsförmåner vid 2009 års taxering dnr

text: 131 743885-08/111

text: avsnitt 4.3-4.6) angett en särskild beräkningsgrund för bostäder belägna i villor i Stockholms- och Göteborgsområdena. Den särskilda beräkningsgrunden baserades på en undersökning av hyreskontrakt avseende uthyrda bostäder i villor i dessa områden. Eftersom Skatteverket inför 2010 års taxering inte företagit någon motsvarande undersökning av hyreskontrakt finns inte längre något underlag för att beräkna bostadsförmånen för bostäder i villor i Stockholms- och Göteborgsområdena på annat sätt än för villor i landet i övrigt.

text: Även om värdet av bostadsförmån i villa i princip ska värderas med utgångspunkt från hyresnivån i flerfamiljshus kan det när det gäller bostäder i villor finnas förhållanden som gör att hyresvärdet i vissa fall bör höjas i förhållande till de värden som anges i tabellerna för flerfamiljshus. I Skatteverkets allmänna råd SKV A 2007:37 avsnitt 2.3) anges vilka faktorer som ska beaktas särskilt vad avser värdering av bostadsförmån i villa.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 913846-09/111

nyckelord:
Andra ämnesområden
Inkomstskatt

title: Skattereduktion för husarbete - dold äganderätt

text: 1 Sammanfattning

text: En person som är dold ägare till ett småhus, ägarlägenhet eller bostadsrätt medges inte skattereduktion för reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad (ROT-avdrag).

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Skatteverket har fått en fråga om den som är dold ägare till en fastighet eller bostadsrätt har rätt till preliminär skattereduktion för ROT-arbete.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av 67 kap.

text: 13 a § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, framgår att som hushållsarbete räknas även reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad (ROT-arbete) av ett småhus eller ägarlägenhet som ägs av den som begär skattereduktion.

text: Av 67 kap. 13 b § framgår att även en bostadsrättsinnehavare, under vissa förutsättningar, har rätt till skattereduktion för ROT-arbete.

text: I

text: Prop. 2008/09:178 s. 26

text: anges följande:

text: "I tidigare lagstiftning om skattereduktion för ROT-arbete har möjligheten att få sådan skattereduktion varit begränsad till fastighetsägare och innehavare av privatbostadsrätt. Regeringen anser att det även för nuvarande förslag finns skäl att begränsa omfattningen av det ROT-arbete som ska omfattas av skattereduktion.--- En rimlig avgränsning härutöver är att skattereduktionen för ROT-arbete riktas till den som har det egentliga underhållsansvaret för sin bostad.

text: Det egentliga underhållsansvaret för en bostad vilar i första hand på den som innehar bostaden med direkt äganderätt.--- Innehavare av en bostadsrätt har också ett underhållsansvar som i vissa avseenden kan jämställas med det som småhusägare har. Bostadsrätten är visserligen i grunden en nyttjanderätt till en bostadslägenhet, men underhållsansvaret för den egna lägenheten kan närmast jämföras med det ansvar som gäller för en bostad med direkt äganderätt i den mån inte annat följer av lag eller har reglerats föreningsrättsligt."

text: Enligt 6 § lagen om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete (

text: ) får utförare av husarbete begära utbetalning från Skatteverket om den som kan ha rätt till skattereduktion för hushållsarbete inte har betalat hela utgiften för arbetet.

text: Av

text: 4 kap. 1 § jordabalken (1970:944)

text: , JB, framgår att köp av fast egendom sluts genom upprättande av köpehandling som skrivs under av säljaren och köparen. Handlingen skall innehålla uppgift om köpeskilling och förklaring av säljaren att egendomen överlåts på köparen.

text: Av

text: 20 kap. 1 §

text: JB framgår att den som med äganderätt förvärvat fast egendom ska söka inskrivning av förvärvet (lagfart). Det är den eller de köpare som anges på köpekontraktet som kan beviljas lagfart på förvärvet.

text: Högsta domstolen har vid flera tillfällen, bland annat i

text: NJA 1980 s. 705

text: NJA 1981 s. 693

text: och

text: NJA 1982 s. 589

text: , förklarat att en person under vissa angivna förhållanden kan äga en fastighet med samäganderätt även om förvärvet skett endast i annans namn och denne också haft lagfart på hela fastigheten.

text: Av

text: NJA 1984 s. 772

text: NJA 1985 s. 97

text: och s. 615 framgår att Högsta domstolen anser att den dolda äganderätten inte har sakrättslig verkan, det vill säga den dolda äganderätten kan inte göras gällande mot den öppna ägarens borgenärer.

text: Regeringsrätten har i dom

text: RÅ 1992 ref. 41

text: godtagit dold äganderätt till småhusfastighet vid inkomst- och förmögenhetstaxeringen och för fastighetsskatt

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Av Högsta domstolens praxis framgår att en person kan vara dold ägare till en fastighet men att den dolda äganderätten, till skillnad från den öppna äganderätten inte är förenad med något sakrättsligt skydd.

text: Den dolda äganderätten är en rättighet som den dolde ägaren ensam förfogar över. Den dolda äganderätten medför inte något ansvar vad gäller skyldighet att betala exempelvis kommunal fastighetsavgift.

text: Regeringsrätten har angett att dold äganderätt — om vissa utredningskrav är uppfyllda — kan godtas när det gäller inkomstbeskattning i anledning av realisationsvinster samt i inkomstbeskattningen i övrigt.

text: Den som äger ett småhus, ägarlägenhet eller en bostadsrätt har enligt 67 kap. 13 a och b IL, rätt till skattereduktion för ROT-arbete. Av reglerna om skattereduktion för husarbete och dess förarbeten framgår inte annat än att med ägare avses i dessa sammanhang den som undertecknat köpehandlingarna och som därmed är eller kan bli lagfaren ägare till fastigheten eller för bostadsrätt medlem i bostadsrättsföreningen.

text: De fall som varit uppe till prövning i Regeringsrätten har handlat om att den som är dold ägare har hävdat att han ska bli beskattad för den del av fastigheten som han har dold äganderätt till.

text: Av lagen om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete framgår att den som utför husarbete kan begära återbetalning för sådant arbete som köparen kan ha rätt till skattereduktion för. En begäran om utbetalning för utfört ROT-arbete ska dessutom innehålla uppgifter om småhusets eller lägenhetens beteckning. Fakturamodellen innebär att Skatteverket betalar en del av kundens fakturabelopp. Utbetalning kan bara ske för sådana arbeten som köparen har rätt till skattereduktion för och bara den som äger sin fastighet eller lägenhet har rätt till skattereduktion för ROT-arbete. För utföraren av arbetet är det omöjligt att avgöra om en person är dold ägare till en fastighet eller inte. Att godta dold äganderätt för ROT-arbeten skulle skapa en allt för stor osäkerhet för den som utför arbetet. Utföraren skulle, förutom att kontrollera om köparen är ägare till fastigheten, även utreda frågan om dold äganderätt innan han kan sluta ett avtal med köparen av arbetet om att endast halva arbetskostnaden ska betalas.

text: Rätten till skattereduktion för husarbete är en rättighet som är kopplad till den som är ägare till bostaden. Av lagtexten och dess förarbeten framgår inte annat än att det handlar om den som enligt köpehandlingarna eller annan fångeshandling är rättmätig ägare till bostaden. Det är Skatteverkets uppfattning att den som vill ha rätt till skattereduktion för husarbete i form av ROT-avdrag också i övrigt bör fullfölja de skyldigheter som följer av ett öppet ägande som exempelvis att betala kommunal fastighetsavgift.

text: Om den dolda äganderätten görs öppen genom avtal och ansökan om inskrivning anses ett giltigt förvärv ha skett. ROT-avdrag kan då medges för sådana arbeten som utförts från och med dagen för överlåtelsen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 915470-09/111

title: Redovisningsskyldighetens inträde för omsättning av tjänster som ska redovisas i en periodisk sammanställning

text: Nytt: 2023-06-02

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Vid tillämpningen av bestämmelsen i

text: 13 kap. 8 c § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, anser Skatteverket att redovisning i skattedeklarationen och i den periodiska sammanställningen kan ske med utgångspunkt i faktureringstidpunkten. Det gäller under förutsättning att fakturering sker i nära anslutning till tillhandahållandet av tjänsten.

text: Skatteverket anser att det inte är möjligt att generellt ange en tidsgräns för när kravet på "i nära anslutning till tillhandahållandet" är uppfyllt. En utgångspunkt måste dock vara att fakturering sker så snart det är praktiskt möjligt.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Omsättning av tjänster som ska redovisas i en periodisk sammanställning ska redovisas för den redovisningsperiod under vilken tjänsten tillhandahållits eller förskott mottagits. Det gäller såväl redovisning i skattedeklaration som i den periodiska sammanställningen.

text: Fråga har uppkommit om Skatteverket kan godta att redovisning sker vid tidpunkten för faktureringen, i stället för när tillhandahållandet sker, i det fall fakturan ställs ut i nära anslutning till tillhandahållandet. Ett sådant förhållningssätt har uttalats av skatteutskottet i betänkande 2009/10:SkU12.

text: 3 Skatteverkets bedömning

text: Skatteverket vill inledningsvis peka på att bestämmelsen i

text: 13 kap. 8 c §

text: ML endast avser redovisningsskyldighetens inträde för omsättning av vissa tjänster till andra EU-länder, dvs. sådan omsättning som inte medför skattskyldighet för säljaren. Det innebär att bestämmelsen har betydelse endast för redovisning av omsättningens belopp i skattedeklarationen och i den periodiska sammanställningen. Någon utgående skatt ska inte redovisas av säljaren i dessa fall.

text: Skatteverket konstaterar dock att det kan uppstå administrativa problem och olägenheter för företagen när redovisningsskyldighetens inträde knyts till tidpunkten för tillhandahållandet i stället för till tidpunkten för fakturering. Vid tillämpningen av bestämmelsen i

text: 13 kap. 8 c §

text: ML kommer Skatteverket därför att godta att redovisning sker med utgångspunkt i faktureringstidpunkten. Det gäller under förutsättning att faktureringen sker i nära anslutning till tillhandahållandet av tjänsten. Det innebär att redovisning i skattedeklaration och i periodisk sammanställning kan göras i en senare redovisningsperiod än den i vilken tjänsten tillhandahållits.

text: Det är inte är möjligt att generellt ange en tidsgräns för när kravet på "i nära anslutning till tillhandahållandet" är uppfyllt. En utgångspunkt måste dock vara att fakturering sker så snart det är praktiskt möjligt.