identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 96206-14/111

title: Avdrag för privatpersoners förluster på andel m.m. i golfklubb

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att följande gäller för privatpersoner vid förluster på andel m.m. i golfklubbar i inkomstslaget kapital:

text: Aktie

text: Avdrag medges i de flesta fall. I de fall förlusten anses vara en personlig levnadskostnad medges inte avdrag.

text: Spelrätt

text: Avdrag medges normalt inte. Presumtionen är att förlusten är en personlig tillgång.

text: Lån

text: Avdrag medges normalt inte. Presumtionen är att förlusten är en personlig levnadskostnad.

text: Omvandling lån – spelrätt

text: Omvandling av lån till spelrätt anses vara ett byte som utlöser beskattning. Om lånet anses vara en personlig levnadskostnad är denna förlust inte avdragsgill.

text: 2 Frågeställning

text: Golfklubbar drivs vanligen i form av aktiebolag, ekonomiska föreningar eller ideella föreningar. För att få bli medlem i en golfklubb och därmed få tillgång till golfbanan krävs det ofta att man betalar någon form av insats till klubben. Det kan vara i form av att man köper en aktie i golfklubben, köper en spelrätt eller att man som medlem lånar ut pengar till klubben.

text: En del klubbar har ekonomiska svårigheter och har försatts i konkurs eller trätt i likvidation. Många som vill sälja sina aktier, fordringar eller spelrätter har svårt att hitta köpare som är villiga att betala lika mycket som de själva har gjort vilket innebär att många säljer med förlust.

text: Frågan är om en förlust på aktie, fordring eller spelrätt ska ses som en personlig levnadskostnad som inte är avdragsgill eller om det ska ses som en avdragsgill kapitalförlust på en investering.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Med avyttring avses försäljning, byte eller liknande överlåtelse av en tillgång. Med avyttring avses också betalning på en fordran (

text: 44 kap.

text: och

text: 4 §§

text: inkomstskattelagen

text: (IL)).

text: Kapitalvinsten ska beräknas som skillnaden mellan ersättningen för den avyttrade tillgången minskad med utgifterna för avyttringen, och omkostnadsbeloppet (

text: 44 kap 13 §

text: IL).

text: Den skattskyldiges levnadskostnader och liknande utgifter får inte dras av (

text: 9 kap. 2 §

text: IL).

text: För tillgångar enligt

text: 52 kap

text: IL som den skattskyldige innehaft för personligt bruk (personliga tillgångar) får som omkostnadsbelopp räknas 25 procent av ersättningen minskad med försäljningsprovision och andra utgifter för avyttringen. Kapitalvinster vid avyttring av personliga tillgångar ska tas upp bara till den del de för beskattningsåret sammanlagt överstiger 50 000 kronor (

text: 52 kap. 2 §

text: IL).

text: Förluster vid avyttring av personliga tillgångar får dock inte dras av (

text: 52 kap. 5 §

text: IL).

text: Om en fordringsägare definitivt avstår från hela eller en del av en fordran (ackord) utan att få någon ersättning för detta och utan att det rör sig om en benefik handling eller en personlig levnadskostnad, ska en definitiv förlust anses föreligga och frågan om avdrag aktualiseras (

text: RÅ 2010 ref. 34

text: samt 2009 ref. 41).

text: Även om en avyttring föreligger kan emellertid en förlust bedömas som ej verklig eller som en personlig levnadskostnad (RÅ 1985 Aa 204,

text: RÅ 2000 ref. 45

text: RÅ 2003 ref. 12

text: och

text: RÅ 2003 not 56

text: Högsta förvaltningsdomstolen har ansett att avdrag skulle medges för förlust på golfaktierna även om förvärvet hade varit förenat med vissa förmåner på det privata planet och det mesta talade för att förvärvet betingats mer av intresse för att få spela golf än intresset av att göra en fördelaktig ekonomisk placering. Dessa omständigheter var dock inte tillräckliga för att förlusten skulle betraktas som en personlig levnadskostnad (

text: RÅ 2000 ref. 45

text: Högsta förvaltningsdomstolen har även ansett att en spelrätt som är skild från medlemskapet i en golfklubb inte kunde anses vara en delägarrätt. Även om en spelrätt skulle innefatta ett visst slag av kapitalplacering ska den behandlas som en personlig tillgång enligt

text: 52 kap 2 §

text: IL vid kapitalbeskattningen om den används för personligt bruk och kapitalplaceringsinslaget inte dominerar (

text: RÅ 2005 ref. 4

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Aktie

text: Skatteverket anser att en förlust på en aktie i en golfklubb vanligtvis är avdragsgill.

text: I vissa fall kan dock en förlust vara en personlig levnadskostnad om den uppkommit till följd av förmåner som aktieägarna fått i samband med att de spelade på golfanläggningen eller om villkoren i samband med köpet och försäljningen av aktierna hade varit sådana att de typiskt sett lett till en förlust. Det framgår av domen från år 2000 ref.45 att Högsta förvaltningsdomstolen anser att avdragsförbudet för förlust för personliga levnadskostnader i och för sig kan vara tillämpligt vid kapitalförlust på aktier.

text: Ibland kan man få både en aktie och en spelrätt när man betalar sin insats till golfklubben. Skatteverkets bedömning är att i de fall det inte går att separera spelrätten från aktien så ska hela anskaffningsutgiften läggas på aktien vid en eventuell kapitalvinstberäkning. I de fall det går att separera aktien från spelrätten så får också anskaffningsutgiften fördelas mellan aktien och spelrätten. Avdrag medges då bara för förlusten på aktien. Fördelningen av anskaffningsutgiften mellan aktien och spelrätten får beräknas i varje enskilt fall.

text: 4.2 Spelrätt

text: Skatteverket anser att presumtionen är att en förlust på en spelrätt i en golfklubb är en personlig tillgång som inte är avdragsgill, om inte säljaren kan visa något annat.

text: Högsta förvaltningsdomstolen har ansett att vid innehavarens avyttring av en sådan spelrätt skall beskattning ske såsom för personlig tillgång enligt

text: 52 kap. 2 §

text: IL. Förluster vid avyttring av personliga tillgångar får inte dras av enligt

text: 52 kap 5 §

text: IL (

text: RÅ 2005 ref.4

text: Skatteverket anser att om en spelrätt förvärvas tillsammans med en aktie och inte går att separera från aktien ska hela anskaffningsutgiften hänföras till aktien (se punkt 4.1).

text: 4.3 Lån

text: Skatteverket anser att presumtionen är att en förlust på lån lämnat till en golfklubb är en personlig levnadskostnad som inte är avdragsgill, om inte säljaren kan visa något annat.

text: Kammarrätten i Göterborg medgav inte avdrag för förlust på ett lån lämnat till en golfklubb (KRNG 2003-09-12, mål nr 4878-02). Lånet syftade inte till att ge en ekonomisk avkastning med hänsyn till att det löpte utan ränta och amortering. Istället var syftet med lånet att personen skulle få tillgång till golfspel. Förlusten ansågs därför som en personlig levnadskostnad.

text: Skatteverket anser att om en person definitivt, villkorslöst och bindande avstår rätten till en fordran eller en del av en fordran (ackord) utan att få någon ersättning ska avståendet ses som en avyttring. Detta gäller dock inte om avståendet har karaktär av en benefik rättshandling som t.ex. gåva, arv, bodelning. (Skatteverket, 2010-09-07 ” Avdrag för förlust på fordran vid definitivt avstående ” dnr

text: 131 582206-10/111

text: Avdrag för förlust i inkomstslaget kapital kan därför komma ifråga om förlusten är verklig och inte utgör en personlig levnadskostnad. För att avdrag ska medges för förlusten på en fordran krävs att varken utlåningen eller ett eventuellt avstående från betalning kan anses vara en personlig levnadskostnad.

text: 4.3.1 Omvandling lån – spelrätt

text: Omvandling av lån till spelrätt får anses vara ett byte som utlöser beskattning. Om ett lån på 10 000 kr lämnas till en golfklubb i syfte att få tillgång till golfspel och lånet omvandlas till en spelrätt som vid omvandlingen bara är värd 5 000 kr, uppkommer en förlust på 5 000 kr. I de fall lånet anses vara en personlig levnadskostnad är förlusten inte avdragsgill.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 97267-07/111

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Ska ett bolags innehav av egna aktier beaktas vid bedömningen av om en ägares innehav i bolaget är näringsbetingat?

org: skv

text: Nytt: 2025-02-21

type: stycke

text: Ställningstagandet innehåller laghänvisning till definitionen av näringsbetingad andel under avsnitt 3. Bestämmelserna har flyttats från 13-14 §§ till 32-33 §§ i

text: 24 kap.

text: inkomstskattelagen

text: . Ändringen har trätt i kraft den 1 jan 2019.

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Vid bedömningen av om ett innehav i ett bolag är näringsbetingat enligt 24 kap. 14 § första stycket punkten 2 IL ska nämnda bolags innehav av egna aktier inte beaktas.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit hur aktier i ett bolag som bolaget själv innehar, s.k. egna aktier, ska beaktas vid tillämpningen av reglerna i 24 kap. 14 § första stycket punkten 2

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. Frågan gäller om dessa aktier ska medräknas vid beräkningen av hur stor proportionell röstandel en ägares innehav i bolaget utgör av röstetalet för samtliga andelar i bolaget.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I 24 kap. 13 och 14 §§ IL definieras vad som avses med näringsbetingade andelar. Enligt 14 § första stycket punkten 2 är aktier näringsbetingade om de är kapitaltillgångar och om: "Det sammanlagda röstetalet för ägarföretagets samtliga andelar i det ägda företaget motsvarar tio procent eller mer av röstetalet för samtliga andelar i företaget".

text: I

text: prop. 2002/03:96 s. 76

text: uttalas följande: "När det gäller marknadsnoterade andelar ger röstetalet en indikation på ägarengagemanget. I likhet med vad som är fallet enligt gällande rätt bör därför i första hand detta användas som särskiljande kriterium."

text: I 1 kap. 7 § gamla

text: aktiebolagslagen (1975:1385)

text: anges beträffande ett bolags innehav av egna aktier följande:

text: "En sådan aktie skall inte heller räknas med vid tillämpningen av bestämmelser i lag eller bolagsordningen som förutsätter att någon eller några innehar en viss andel av aktierna eller rösterna i bolaget."

text: I nya

text: aktiebolagslagen (2005:551)

text: , ABL, finns motsvarande bestämmelse i

text: 4 kap. 45 §

text: och har där följande lydelse:

text: "En sådan skall inte heller räknas med vid tillämpning av bestämmelser i denna lag eller bolagsordningen som förutsätter att någon eller några innehar en viss andel av aktierna eller rösterna i bolaget".

text: Uttrycket "i lag eller bolagsordningen" i den gamla

text: aktiebolagslagen

text: har således ändrats till "i denna lag eller bolagsordningen" i den nya

text: aktiebolagslagen

text: . I

text: prop. 2004/05:85

text: (s. 569) sägs att begränsningen skett på grund av att effekterna av den gamla skrivningen ansetts vara svåröverskådliga och i praktiken i vissa fall lett till tillämpningsproblem. Dock uttalas att detta inte hindrar en analog tillämpning utanför

text: aktiebolagslagens

text: område om en sådan tillämpning i det enskilda fallet framstår som motiverad.

text: Av

text: 7 kap. 7 §

text: ABL framgår att en aktie som innehas av bolaget självt eller av dess dotterföretag inte kan företrädas vid bolagsstämman.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Argument kan anföras både för och mot att egna aktier ska medräknas vid tillämpningen av bestämmelserna i

text: 24 kap. 14 §

text: IL.

text: För att sådana aktier ska medräknas talar det faktum att ett bortseende från egna aktier kan leda till att ägare, vars innehav ligger i närheten av 10-procentsgränsen, kan få svårt att förutse de skattemässiga konsekvenserna av en avyttring av sitt innehav i företaget.

text: Aktiebolag (som inte är publika och noterade på visst sätt) får förvärva egna aktier endast i särskilt angivna fall (

text: 19 kap. 5 §

text: ABL).Enligt

text: 19 kap. 6 §

text: ABL ska sådana aktier avyttras så snart det kan ske utan förlust, dock senast tre år efter förvärvet.

text: Publika aktiebolag som är noterade på svensk eller utländsk börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad får utan ovannämnda begränsningar förvärva egna aktier om vissa villkor är uppfyllda och det egna innehavet efter förvärvet uppgår till högst en tiondel av samtliga aktier i bolaget (19 kap. 13-15 §§ ABL). Sådana aktier får avyttras av bolaget om vissa angivna villkor är uppfyllda, bl.a. att beslutet om avyttring fattas av bolagsstämman (

text: 19 kap. 31 §

text: ABL).

text: Bolagets innehav av egna aktier kan således i vissa fall vara av tillfällig karaktär vilket kan medföra svårigheter för en ägare, som ligger nära 10-procentsgränsen, att långsiktigt förutse vilket röstetal ett innehav medför och därmed vilken skattemässig karaktär innehavet har. Medräknas inte bolagets egna aktier vid tillämpningen av

text: 24 kap. 14 §

text: IL kan en utförsäljning av sådana aktier medföra att en ägares innehav, som före utförsäljningen representerade minst 10 procent av rösterna, efter försäljningen representerar mindre än 10 procent och därmed inte längre är näringsbetingat.

text: Mot att sådana aktier ska medräknas talar ovannämnda bestämmelser i gamla och nya

text: aktiebolagslagen

text: och förarbetena till den nya

text: aktiebolagslagen

text: . I

text: prop. 2002/03:96

text: uttalas vidare att gränsdragningen i första hand ska ske utifrån ägarföretagets röstinflytande i det ägda företaget. Det faktum att en egen aktie inte ger någon rösträtt vid bolagsstämman talar därför för att en analog tillämpning av bestämmelserna i

text: aktiebolagslagen

text: bör ske.

text: Mot bakgrund av ovannämnda uttalande i förarbetena till bestämmelserna i

text: 24 kap. 14 §

text: IL framstår det som naturligt att inte beakta aktier som inte ger någon rösträtt. Skatteverket anser därför att övervägande skäl talar för att egna aktier inte ska beaktas vid beräkningen av innehavets storlek enligt 24 kap. 14 § första stycket punkt 2 IL. En sådan tillämpning är enligt Skatteverkets mening också väl förenlig med lagrummets ordalydelse.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 97881-07/111

title: Skattefri utdelning i utländsk valuta

text: 1 Sammanfattning

text: När en utdelning ska tas upp avgörs av bokföringsmässiga grunder och god redovisningssed, enligt

text: 14 kap. 2 § inkomstskattelagen

text: (IL). Detta innebär att en utdelning ska redovisas som en intäkt när den fastställts av behörigt beslutsorgan. Det är valutakursen den dag som utdelningen ska tas upp som intäkt i redovisningen som avgör storleken på den skattefria utdelningen. Därefter inträffad kursförändring är skattepliktig alternativt avdragsgill.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit till vilken kurs den skattefria utdelningen ska bestämmas när ett moderföretag erhåller skattefri utdelning från ett utländskt dotterföretag i utländsk valuta. Frågan är vilket belopp i svenska kronor som inte ska tas upp i deklarationen.

text: Detta kan illustreras med följande exempel: Dotterföretagets bolagsstämma beslutar den 1 april år 1 att dela ut till moderföretaget 100 i lokal valuta. Kursen den 1 april är 10 SEK. Utdelningen betalas ut den 1 oktober år 1.

text: Kursen den 1 oktober är 11 SEK.

text: Kursen den 1 oktober är 9 SEK.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I inkomstslaget näringsverksamhet finns inga särskilda regler om beskattningstidpunkten när det gäller utdelningar, varför denna styrs av de allmänna bestämmelserna om bokföringsmässiga grunder och god redovisningssed i

text: 14 kap. 2 §

text: IL. Av Redovisningsrådets rekommendation om redovisning av effekter av ändrade valutakurser, RR 8, framgår av punkt 6 att en transaktion i utländsk valuta ska omräknas till transaktionsdagens avistakurs när den tas in i redovisningen. Av praktiska skäl tillåts även en kurs som utgör en approximation av faktiska kurser. Av 24 kap. 12 - 22 §§ IL framgår det att en utdelning under vissa förutsättningar är skattefri.

text: Några särskilda regler om beskattningstidpunkten för valutakursvinster och valutakursförluster finns inte förutom regeln om värdering av balansposter i

text: 14 kap. 8 §

text: IL. Skatteplikten respektive avdragsrätten bestäms av huvudreglerna i

text: 15 kap. 1 §

text: IL avseende intäkter och

text: 16 kap. 1 §

text: IL avseende kostnader. Kursvinster och kursförluster är i regel skattepliktiga respektive avdragsgilla enligt dessa allmänna regler.

text: 4 Bedömning

text: När en utdelning ska tas upp avgörs av bokföringsmässiga grunder och god redovisningssed, i enlighet med

text: 14 kap. 2 §

text: IL. Fordran avseende utdelningen uppstår när den fastställs på bolagsstämman eller av ett motsvarande beslutsorgan. Vid denna tidpunkt ska en intäkt avseende utdelningen redovisas.

text: Skatteverket anser att det är reglerna om beskattningstidpunkten i

text: 14 kap. 2 §

text: IL som även styr vilken valutakurs som ska användas. Av RR 8 framgår att det i princip är transaktionsdagens avistakurs som ska tillämpas när utdelningen tas in i redovisningen. Detta innebär att det är valutakursen den dagen som kommer att avgöra den skattefria utdelningens storlek. Kursförändring efter denna tidpunkt är skattepliktig eller avdragsgill som kursvinst eller kursförlust enligt allmänna regler i

text: 15 kap. 1 §

text: IL respektive

text: 16 kap. 1 §

text: IL.

text: Vad som anförts innebär följande för ovanstående exempel:

text: Exempel A: Den skattefria utdelningen fastställs till 1 000 SEK och ska inte tas upp i deklarationen för år 1. Vid utbetalningen den 1 oktober år 1 erhålls 1 100 SEK varför den skattepliktiga kursvinsten uppgår till 100 SEK.

text: Exempel B: Den skattefria utdelningen fastställs till 1 000 SEK och ska inte tas upp i deklarationen för år 1. Vid utbetalningen den 1 oktober år 1 erhålls 900 SEK varför den avdragsgilla kursförlusten uppgår till 100 SEK.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 97886-07/111

title: Anteciperad skattefri utdelning i utländsk valuta

text: 1 Sammanfattning

text: 14 kap. 2 § inkomstskattelagen

text: (IL). Den redovisningsmässiga anteciperingen gäller vid beskattningen. Fordran avseende utdelning som tas upp i räkenskaperna genom antecipering ska hänföras till samma år vid beskattningen. Om utdelningen är skattepliktig eller ej ska bedömas utifrån de förhållanden som förelåg det beskattningsår den anteciperade utdelningen hänför sig till. Det är valutakursen per den dag anteciperingen görs som avgör storleken på den skattefria utdelningen. Därefter inträffad kursförändring är skattepliktig alternativt avdragsgill.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit till vilken kurs den skattefria utdelningen ska bestämmas när ett moderföretag erhåller skattefri utdelning från ett utländskt dotterföretag i utländsk valuta och moderföretaget har anteciperat utdelningen. Med antecipering menas att i redovisningen föregripa och ta upp en utdelning innan bolagsstämmans beslut. I frågan sker anteciperingen per balansdagen. Frågan är vilket belopp i svenska kronor som inte ska tas upp i deklarationen.

text: Detta kan illustreras med följande exempel: Moderföretaget tar, per balansdagen år 1, upp en

text: anteciperad utdelning på 100 i lokal valuta från dotterföretaget. Dotterföretagets bolagsstämma beslutar den 1 april år 2 att dela ut till moderföretaget 100 i lokal valuta. Kursen per den 1 april är 10 SEK. Utdelningen betalas ut den 1 oktober år 2.

text: Kursen på balansdagen är 11 SEK. Kursen den 1 oktober är 9 SEK.

text: Kursen på balansdagen är 9 SEK. Kursen den 1 oktober är 11 SEK.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 14 kap. 2 §

text: 14 kap. 8 §

text: IL. Av denna regel framgår att fordringar i utländsk valuta ska värderas till kursen vid beskattningsårets utgång. Skatteplikten respektive avdragsrätten bestäms av huvudreglerna i

text: 15 kap. 1 §

text: IL avseende intäkter och

text: 16 kap. 1 §

text: IL avseende kostnader. Kursvinster och kursförluster är i regel skattepliktiga respektive avdragsgilla enligt dessa regler.

text: Av Regeringsrättens domar

text: RÅ 1992 not 624

text: och

text: RÅ 2000 ref 64

text: framgår att en utdelning till moderföretag även vid beskattningen ska hänföras till det år som utdelningen genom antecipering har hänförts till i räkenskaperna. Huruvida skattskyldighet föreligger för utdelningen eller ej avgörs av de förhållanden som förelåg det beskattningsår som anteciperingen hänför sig till.

text: 4 Bedömning

text: När en utdelning ska tas upp avgörs av bokföringsmässiga grunder och god redovisningssed,

text: enligt

text: 14 kap. 2 §

text: IL. I enlighet med

text: RÅ 1992 not 624

text: och

text: RÅ 2000 ref 64

text: ska den redovisningsmässiga anteciperingen gälla vid beskattningen. Fordran på utdelningen som tas upp i räkenskaperna genom anteciperingen ska även hänföras vid beskattningen till det året. Av RR 8 framgår det att det i princip är transaktionsdagens avistakurs som ska tillämpas när den tas in i redovisningen. Enligt

text: 14 kap. 8 §

text: IL ska fordran värderas till balansdagens kurs. Huruvida utdelningen är skattepliktig eller ej ska bedömas utifrån de förhållanden som förelåg det beskattningsår som anteciperingen hänför sig till.

text: Skatteverket anser att det är valutakursen per den dag utdelningen anteciperades enligt god redovisningssed (i exemplet per balansdagen) som kommer att bestämma den skattefria utdelningens storlek. Kursförändring efter denna tidpunkt är skattepliktig eller avdragsgill som kursvinst eller kursförlust enligt reglerna i

text: 15 kap. 1 §

text: IL respektive

text: 16 kap. 1 §

text: IL.

text: Exempel A: Den skattefria utdelningen fastställs till

text: 1 100 SEK och ska inte tas upp i deklarationen för år

text: 1. Vid utbetalningen den 1 oktober år 2 erhålls 900 SEK varför den avdragsgilla kursförlusten kan fastställas till 200 SEK.

text: Exempel B: Den skattefria utdelningen fastställs till 900 SEK och ska inte tas upp i deklarationen för år 1. Vid utbetalningen den 1 oktober år 2 erhålls 1 100 SEK varför den skattepliktiga kursvinsten kan fastställas till 200 SEK.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 98492-11/111

title: Upphävande av ställningstagande Fråga om periodiserings-skattetillägg, mervärdesskatt

text: Det rättsliga ställningstagandet daterat 2004-09-28 rörande skattetillägg när avdrag gjorts för ingående mervärdesskatt för kostnader avseende byggnad som inte omfattats av registrering för frivillig skattskyldighet för lokaluthyrning upphör att gälla.

text: Frågan om skattetillägg behandlas i ett nytt ställningstagande daterat 20110225 "Frivillig skattskyldighet och skattetillägg", dnr 131 9448811/111.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 98793-17/111

nyckelord:
Bokföring & redovisning
Inkomstskatt

title: Ändrad giltighet för ställningstagandet Omdisponering av lämnad utdelning till koncernbidrag

text: Genom ändring (SFS 2016:1055) i

text: 35 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: har tidpunkten fastställts för när en värdeöverföring vid tillämpning av reglerna om koncernbidrag senast ska ha skett. Ändringen gäller för beskattningsår som börjar efter den 31 december 2016. De nya reglerna för koncernbidrag innebär att nedanstående ställningstagande inte längre är giltigt för räkenskapsår som påbörjas den 1 januari 2017 eller senare.

text: Omdisponering av lämnad utdelning till koncernbidrag, 2013-12-02, dnr

text: 131 675281-13/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 98954-13/111

title: Skattelättnader vid förskottsbetalningar till utländska nyckelpersoner m.fl.

text: 1 Sammanfattning

text: De skattelättnader som finns för utländska nyckelpersoner m.fl. ska tillämpas på ersättning som betalas ut i förskott när ersättningen är hänförlig till arbetet som ska utföras inom tidsgränsen som gäller enligt Forskarskattenämndens beslut. Betalas ett förskott ut till den som är bosatt utomlands ska det tas hänsyn till bestämmelserna om skattelättnader vid beskattning enligt A-SINK eller SINK.

text: 2 Frågeställning

text: Högsta förvaltningsdomstolen (HFD) har i en dom,

text: RÅ 2006 ref. 29

text: , funnit att ”de i målet aktuella särskilda reglerna om tidsbegränsade skattelättnader får förstås så att de skall tillämpas för lön m.m. avseende arbete som har utförts inom treårsperioden”.

text: Skatteverkets inställning när det gäller förskott till utländska nyckelpersoner har varit att ersättning måste betalas inom den period som anges på Forskarskattenämndens beslut för att skattelättnader ska medges enligt

text: 11 kap. 23 §

text: IL. Utbetalningen ska dessutom avse ersättning för arbete som utförs under den tid som beslutet avser eller kostnader som avser samma tidsperiod.

text: Är ovanstående synsätt förenligt med utgången i HFD:s dom? Om det inte är så, är det möjligt att förskottet kan beskattas enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (

text: ), SINK, med beaktande av de skattelättnader som regleras i

text: 11 kap. 23 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL?

text: Är det möjligt att förskott även kan beskattas med beaktande av skattelättnader när lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (

text: ), A-SINK är tillämplig vid beskattningen?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I 11 kap. 22-23 §§ IL finns bestämmelser som innebär att skattelättnader kan medges vissa personer vid tillfälligt arbete i Sverige.

text: Skattelättnaderna medges enligt

text: 11 kap. 22 §

text: IL experter, forskare eller andra nyckelpersoner. Från och med den 1 januari 2012 gäller detta även de som har lön eller annan ersättning för arbete i Sverige som per månad överstiger två gånger prisbasbeloppet för det kalenderår då arbetet påbörjas. Den senare bestämmelsen kallas ibland även för basbeloppsregeln. Skattelättnaderna medges bara under de tre första åren av en tidsbegränsad vistelse i Sverige på fem år.

text: De skattelättnader som är aktuella finns uppräknade i

text: 11 kap. 23 §

text: IL. Regleringen innebär att 25 procent av lön, arvode eller liknande ersättning eller förmån inte ska tas upp till beskattning. Därutöver undantas från beskattning ett antal uppräknade ersättningar för utgifter som arbetstagaren har på grund av sin vistelse i Sverige.

text: Forskarskattenämnden beslutar, efter ansökan, om en person uppfyller förutsättningar som ställs upp i

text: 11 kap. 22 §

text: IL. Detta framgår av

text: 11 kap. 23 a §

text: IL och lag (

text: ) om Forskarskattenämnden.

text: I

text: RÅ 2006 ref. 29

text: ansågs skattelättnader omfatta bonusersättningar till den del ersättningen kunde hänföras till arbete som utförts under treårsperioden, även om den uppburits först efter periodens utgång.

text: Av

text: 3 §

text: SINK framgår att skattskyldiga enligt denna lag är fysiska personer som är bosatta utomlands och som tar emot inkomst som är skattepliktiga enligt SINK. Med bosatt utomlands avses att personen är begränsat skattskyldig. I

text: 5 § andra stycket

text: SINK regleras att förskott är skattepliktiga, om det är förskott på ersättningar som är skattepliktiga enligt samma paragrafs första stycke 1-3 och 12. Av 5 § sista stycket SINK framgår att skattepliktig inkomst enligt SINK är endast sådan inkomst som skulle ha beskattats hos den som är obegränsat skattskyldig.

text: Av 4 § A-SINK framgår att skattskyldiga är bl.a. fysiska personer som är bosatta utomlands och som tar emot inkomst som är skattepliktig enligt A-SINK. I 7 § A-SINK regleras att ersättningarna ska avse artistisk eller idrottslig verksamhet som bedrivs i Sverige eller på svenskt fartyg. Förskott räknas också som skattepliktig ersättning.

text: 4 Bedömning

text: De skattelättnader som regleras i

text: 11 kap. 23 §

text: IL ska tillämpas på ersättning som betalas ut i förskott när ersättningen är hänförlig till arbetet som ska utföras inom treårsgränsen eller eventuell annan tidsgräns enligt Forskarskattenämndens beslut. Av

text: RÅ 2006 ref. 29

text: framgår att det inte finns ett krav på att ersättningarna disponeras av eller kommer den skattskyldige till del inom den period som Forskarskattenämndens beslut omfattar för att skattelättnader ska medges. Rättsfallet ger i stället uttryck för principen att skattelättnader ska medges när ersättningen avser en period som omfattas av Forskarskattenämndens beslut.

text: Reglerna i IL om skattelättnader för nyckelpersoner har ingen motsvarighet i SINK. Normalt ska därför inte några skattelättnader medges vid beskattning enligt denna lag. Den som är begränsat skattskyldig när förskott betalas ut beskattas enligt SINK. Detta följer av

text: 5 § andra stycket

text: SINK. 5 § sista stycket SINK innebär dock att denna person endast kan beskattas för sådan inkomst som skulle ha beskattats hos den som är obegränsat skattskyldig. Detta medför att det ska tas hänsyn till reglerna om skattelättnader i

text: 11 kap. 23 §

text: IL när ett förskott ska beskattas enligt SINK förutsatt att ersättningarna kan hänföras till arbete som ska utföras inom den tid som Forskarskattenämndens beslut avser.

text: Inte heller A-SINK innehåller några bestämmelser om skattelättnader för nyckelpersoner. Några skattelättnader ska därför i normalfallet inte medges vid beskattning enligt denna lag. Med hänsyn till utgången i

text: RÅ 2006 ref. 29

text: anser Skatteverket att skattelättnader i undantagsfall kan bli aktuella vid beskattning enligt A-SINK. Det ska dock vara möjligt att konstatera att förskottet på ersättningar för idrottslig och artistisk verksamhet i Sverige eller på svenska fartyg kan hänföras till arbetet eller uppdraget som ska pågå under den tid som Forskarskattenämndens beslut avser.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 99075-16/111

status: upphävt

text: Nytt 2017-01-31:

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet: Beskattningskonsekvenser för den som har en solcellsanläggning på sin villa eller fritidshus som är privatbostad, dnr.

text: 131 44574-17/111

text: Denna information gäller från och med den 1 juli 2016 och ersätter tidigare information med samma namn daterad den 5 juni 2014 (dnr

text: 131 325316-14/111

text: ). Informationen har uppdaterats med anledning av ändrade bestämmelser om energiskatt och justeringarna innebär inga förändringar avseende övriga skatter.

text: Bor man i egen villa eller tillbringar man viss tid i sitt fritidshus och har en solcellsanläggning på en sådan byggnad gäller vad som sägs i denna information. Samma sak som gäller för egen villa eller fritidshus gäller om man har en solcellsanläggning på en garagebyggnad som finns på villafastigheten eller fritidshusfastigheten.

text: 1 Inkomstskatt

text: Solcellsanläggningen medför inte att man har näringsverksamhet. Inkomsterna beskattas i stället som kapitalinkomst enligt

text: 42 kap. 30 § inkomstskattelagen

text: som produkt från en privatbostad. I många fall blir det ingen inkomstskatt eftersom man varje år får ett schablonavdrag på 40 000 kr som dras av från de totala inkomsterna av varje fastighet.

text: 2 Energiskatt

text: Om solcellsanläggningen har en installerad toppeffekt av mindre än 255 kilowatt medför inte elproduktionen att den som har solcellsanläggningen (producenten) blir skattskyldig. Den som producerar elen ska alltså inte betala energiskatt, varken för egenförbrukad eller för levererad el.

text: Detta gäller under förutsättning att

text: den som har solcellsanläggningen (producenten) inte yrkesmässigt levererar annan el

text: ersättningen för elen under ett kalenderår inte överstiger 30 000 kr.

text: Om den som har solcellsanläggningen (producenten) förfogar över flera solcellsanläggningar ska anläggningarnas installerade toppeffekt läggas samman och tillsammans uppgå till mindre än 255 kilowatt för att detta ska gälla. Om den som har solcellsanläggningen (producenten) förfogar över en eller flera anläggningar i vilka el framställs från annan eller andra energikällor ska anläggningarnas effekt läggas samman. Då gäller andra effektgränser.

text: 3 Mervärdesskatt

text: 3.1 Registrering för mervärdesskatt

text: Även om verksamheten inte utgör näringsverksamhet vid inkomstbeskattningen ska en särskild bedömning göras när det gäller skyldighet att registrera sig för och betala mervärdesskatt. Säljer man varor och tjänster i en självständig ekonomisk verksamhet är man skyldig att registrera sig för och betala mervärdesskatt.

text: I domen

text: , Fuchs, har EU-domstolen kommit fram till att försäljning av el från en solcellsanläggning som befinner sig på eller i anslutning till en privatbostad är en ekonomisk verksamhet när den el som produceras kontinuerligt levereras in på elnätet mot ersättning.

text: Skatteverket anser att rättsläget är klarlagt. Det är därmed en ekonomisk verksamhet när en solcellsanläggning installeras på en villa och man mot ersättning kontinuerligt säljer antingen all el eller endast överskottselen in på elnätet. Någon beloppsgräns finns inte för mervärdesskatten. Skyldigheten att registrera sig för och betala mervärdesskatt gäller alltså oavsett belopp.

text: 3.2 Avdragsrätt för ingående mervärdesskatt

text: Sverige har ett avdragsförbud för mervärdesskatt för stadigvarande bostad (

text: 8 kap. 9 § mervärdesskattelagen

text: ). Avdragsförbudet omfattar inte endast förvärv till en byggnad, såsom inredning, reparationer och dylikt utan även sådant som har en anknytning till det stadigvarande boendet. Då solcellsanläggningen ska leverera el till en byggnad som har karaktären av stadigvarande bostad krävs det att den uteslutande används i en ekonomisk verksamhet för att avdragsförbudet inte ska bli tillämpligt (se rättsfallen

text: RÅ 2003 ref. 100

text: I-II och

text: RÅ 2002 ref. 67

text: I det fall en solcellsanläggning på en villa används i en ekonomisk verksamhet beror avdragsrätten på om man mot ersättning säljer all producerad el eller endast överskottselen in på elnätet.

text: Exempel 1:

text: Endast överskottsel säljs till ett elhandelsföretag. En del av den producerade elen konsumeras direkt för boendet. Utgående skatt redovisas endast för den överskottsel som säljs.

text: Eftersom anläggningen också betjänar boendet i det här fallet så används den inte uteslutande i den ekonomiska verksamheten. Avdragsrätt för ingående skatt finns därmed inte för någon del för anläggningen.

text: Exempel 2:

text: All producerad el levereras in på elnätet (d.v.s. all el säljs till ett elhandelsföretag). Utgående skatt redovisas för all försäljning.

text: Den el som ska förbrukas i bostadsfastigheten måste man köpa tillbaka från elhandelsföretaget och betala mervärdesskatt för. I sådant fall används anläggningen uteslutande i den ekonomiska verksamheten. Avdragsrätt finns då för förvärvet av anläggningen.

text: 4 F-skatt

text: Även om registrering för mervärdesskatt ska ske för försäljning av el från en solcellsanläggning på villa etc. kan man inte få F-skatt för sådan verksamhet, eftersom man inte bedriver näringsverksamhet. Det är inte fråga om ersättning för arbete och då spelar det inte heller någon roll ur beskattningssynpunkt om man råkar ha F-skatt för annan verksamhet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 99400-14/111

nyckelord:
Andra ämnesområden
Inkomstskatt

title: Skattereduktion för rotarbete - särskilt om bostadsrätt

text: 1 Sammanfattning

text: Skattereduktion för rotarbete i lägenhet som upplåtits med bostadsrätt medges endast för sådant rotarbete som utförts i lägenheten och som bostadsrättshavaren enligt föreningens stadgar är underhållsskyldig för. Detsamma gäller för arbete som utförts i en lägenhet som upplåtits till en medlem eller delägare i en bostadsförening eller ett bostadsaktiebolag. Det innebär att arbete med ventilations- och rökkanaler samt arbete med avloppsrör som går från avloppsbrunnen ut från lägenheten inte ger rätt till skattereduktion oavsett om dessa arbeten utförts i samband med rotarbeten i lägenheten. Däremot medges skattereduktion för dragning av elledningar i lägenheten fram till lägenhetens elcentral (proppskåp). Skattereduktion för dragning av elledningar kan medges oavsett om elledningarna dras i eller utanpå väggen.

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket har fått frågor om arbeten med ventilations- och rökkanaler, avloppsrör och byte av elledningar i bostadsrätt kan anses som arbete i lägenheten och om skattereduktion för sådana arbeten kan medges.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Skattereduktion för rotarbete kan medges för arbete i lägenhet som upplåtits med bostadsrätt förutsatt att lägenheten innehas av den som begär skattereduktion och att arbetet utförs i lägenheten och att det avser sådana åtgärder som bostadsrättshavaren svarar för. Även arbete som utförs i en lägenhet som upplåtits till en medlem eller delägare i en bostadsförening eller ett bostadsaktiebolag omfattas av rätten till skattereduktion,

text: 67 kap. 13 b § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: I

text: prop. 2008/09:178 s. 37

text: anges följande:

text: ”Mot bakgrund av ansvarsfördelningen för underhåll i en bostadsrättsförening anser regeringen att enbart sådant ROT-arbete som utförs i lägenheten och som är sådant som bostadsrättshavaren svarar för ska omfattas av reglerna om skattereduktion. HSB Riksförbund och Riksbyggen framför att det inte är självklart vad som är att hänföra till det inre respektive det yttre underhållsansvaret. De frågar sig därför om det är de enskilda stadgarna för bostadsrättsföreningen som har betydelse vid bedömningen av om ROT-skatteavdrag ska kunna erhållas. Regeringen vill därför framhålla att avgränsningen för ROT-arbete i bostadsrätter innehåller två rekvisit. Det ena är att det är bostadsrättshavaren som enligt föreningens stadgar ska svara för det arbete som utförs. I så måtto har således de enskilda stadgarna för respektive bostadsrättsförening betydelse vid bedömningen av vilket ROT-arbete som omfattas av skattereduktion. Härutöver uppställs emellertid som krav att arbetet också ska vara utfört ”i lägenheten”. Om bostadsrättsföreningens stadgar ålägger bostadsrättshavaren ett mer omfattande underhållsansvar än så, dvs. även för åtgärder utanför den egna lägenheten, innebär detta ändå inte att arbete utanför lägenheten omfattas.”

text: 4 Bedömning

text: Av lagtext och förarbeten framgår att bostadsrättshavare bara kan få skattereduktion för arbeten som han eller hon ansvarar för enligt stadgarna eller upplåtelseavtalet och som utförs i lägenheten. Avgränsningen innebär att bostadsrättshavaren har rätt till skattereduktion för rotarbete som utförs i lägenheten. Ventilationskanaler, rökkanaler och avloppsrör från golvbrunn i badrum och avloppsrör från kök går från bostadsrätten och ut i husets stomme och dessa kanaler och ledningar kan därmed inte omfattas av begreppet ”i lägenheten” som anges i lagtexten. Eftersom kanalerna och ledningarna inte ligger i lägenheten kan skattereduktion inte medges för arbeten som utförs på dessa även om det är sådant arbete som bostadsrättshavaren enligt stadgarna eller upplåtelseavtalet ansvarar för. Detta gäller oavsett om arbetet är ett led i pågående rotarbete i lägenheten eller inte. För att skattereduktion ska kunna medges bör det av faktura eller annat underlag klart framgå hur arbetskostnaden har beräknats och fördelats mellan arbete som ger rätt till skattereduktion och arbete som inte ger rätt till skattereduktion.

text: Arbete med att dra elledningar i bostadsrätten får anses utfört i lägenheten oavsett om bostadsrättshavaren väljer att dra elledningarna utanpå eller i väggen. Det avgörande är att elledningarna tjänar den aktuella lägenheten och att arbetet med elledningarna är sådant arbete som bostadsrättsinnehavaren enligt stadgarna eller upplåtelseavtal ansvarar för.

text: 4.1 Exempel 1

text: Lars har bestämt sig för att bygga om sin köksfläkt från kolfilter till en riktig villaköksfläkt. I samband med ombyggnaden av köksfläkten utförs arbete i kanalerna för att anpassa dessa till den nya fläkten. Arbete med att rengöra och täta befintliga kanaler samt i förekommande fall bygga nya kanaler är inte arbete som utförs i lägenheten enligt lagens definition och skattereduktion kan därför inte medges för dessa arbeten oavsett om personen som utfört arbetet befunnit sig i lägenheten eller inte. De byggarbeten som görs i köket, exempelvis montera eller bygga om köksskåp och fläktkåpa ger rätt till skattereduktion eftersom det är ett arbete som utförs i lägenheten. För att skattereduktion ska kunna medges för arbetet som utförs i lägenheten måste arbetskostnaden för detta arbete ha specificerats, exempelvis i fakturan.

text: 4.2 Exempel 2

text: Ingrid har bestämt sig för att renovera sin kakelugn. I samband med kakelugnsrenoveringen renoveras även kanalerna som tillhör kakelugnen. Arbetet med att återställa kanalerna så att kakelugnen kan användas är inte ett arbete som utförs i lägenheten enligt lagens definition och skattereduktion kan därför inte medges för detta arbete oavsett om personen som utfört arbetet befunnit sig i lägenheten eller inte. Arbetet med att renovera den befintliga kakelugnen, exempelvis laga eller byta ut trasiga kakelplattor, ger rätt till skattereduktion eftersom arbete med den synliga kakelugnen är ett arbete som utförts i lägenheten. För att skattereduktion ska kunna medges för arbetet som utförs i lägenheten måste arbetskostnaden avseende detta arbete ha specificerats, exempelvis i fakturan.

text: 4.3 Exempel 3

text: Kerstin har bestämt sig för att installera en braskamin i sin bostadsrättslägenhet. Kostnad för arbete med att montera braskaminen, värmebeständig vägg samt montera gnistskydd på golvet är arbete som utförs i lägenheten enligt lagens definition och som därför ger rätt till skattereduktion. Arbetskostnad för att täta och anpassa befintliga rökkanaler eller arbete med att installera nya rökkanaler i samband med installationen av braskaminen ger inte rätt till skattereduktion eftersom dessa arbeten inte har utförts i lägenheten. Detta gäller oavsett om personen som utfört arbetet befunnit sig i lägenheten eller inte. För att skattereduktion ska kunna medges för arbetet som utförs i lägenheten måste arbetskostnaden avseende detta arbete ha specificerats, exempelvis i fakturan.

text: 4.4 Exempel 4

text: Sven har bestämt sig för att renovera sitt badrum. I samband med badrumsrenoveringen flyttar Sven golvbrunnen varför de avloppsrör som går från golvbrunnen och vidare ut i stamledningen måste flyttas. Arbetet med att montera nya rör från golvbrunnen och ut i stamledningen är inte ett arbete som kan anses vara utfört i lägenheten enligt lagens definition och skattereduktion kan därför inte medges för detta arbete oavsett om personen som utfört arbetet befunnit sig i lägenheten eller inte. Arbetskostnad för övrig badrumsrenovering som sker i lägenheten ger rätt till skattereduktion. För att skattereduktion ska kunna medges för arbetet som utförs i lägenheten måste arbetskostnaden avseende detta arbete ha specificerats, exempelvis i fakturan.

text: 4.5 Exempel 5

text: Anna har beslutat sig för att modernisera sitt elsystem och som ett led i detta arbete vill hon byta ut sina gamla elledningar som går från elcentralen (proppskåpet). De gamla elledningarna sitter inne i väggen. Arbetet med att byta ut elledningarna får anses vara utfört i lägenheten enligt lagens definition varför Anna kan få skattereduktion för elarbetet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 99609-08/111

title: Fastighet - avyttring eller gåva vid överlåtelse av utländsk fastighet

text: 1 Sammanfattning

text: Överlåtelse av fastighet i utlandet ska behandlas som en avyttring om ersättningen motsvarar eller överstiger 75 % av marknadsvärdet. Om ersättningen understiger 75 % av marknadsvärdet behandlas överlåtelsen som en gåva, om det finns en gåvoavsikt.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Enligt praxis är den huvudsakliga innebörden av en överlåtelse av fastighet avgörande för om denna ska anses ha karaktär av avyttring eller gåva, den s.k. huvudsaklighetsprincipen. Denna princip innebär att en överlåtelse behandlas i sin helhet som en avyttring om ersättningen motsvarar eller överstiger taxeringsvärdet. Om ersättningen understiger taxeringsvärdet behandlas överlåtelsen som en gåva, givet att de grundläggande förutsättningarna för gåva är uppfyllda, t.ex. att det finns en gåvoavsikt.

text: Fråga har uppkommit om huvudsaklighetsprincipen gäller även vid överlåtelse av utländska fastigheter och hur man - i så fall - ska dra gränsen mellan avyttring och gåva när åsatta taxeringsvärden saknas.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: RÅ 1950 ref. 33

text: II. Regeringsrätten; Då värdet av gåva av fast egendom ska uppskattas med ledning av egendomens taxeringsvärde (enligt lag om arvsskatt och gåvoskatt (

text: )), kan överlåtelsen som skedde mot vederlag som i det aktuella fallet översteg taxeringsvärdet, inte i beskattningshänseende anses ha utgjort gåva.

text: RÅ 1969 ref. 32

text: . Regeringsrätten; Enligt stadgad praxis gäller att den huvudsakliga innebörden av fånget ska vara avgörande för om detta ska anses ha karaktär av köp eller gåva. Även om starka skäl talar för att samma omständigheter ska bedömas lika, oavsett vilken skattefråga de rör, saknas dock stöd för att - i strid mot klar och entydig praxis - låta den rättstillämpning som anknyter till stämpelskatteförordningen komma till uttryck också beträffande realisationsvinstbeskattningen.

text: RÅ 1981 1:29. Riksskatteverkets nämnd för rättsärenden; Det för år 1975 åsatta taxeringsvärdet bör anses utgöra värdet på fastigheten. Detta innebär att köpeskillingen för sökandens fastighetsdel understiger fastighetsandelens värde. Med hänsyn härtill och till övriga omständigheter i ärendet får den huvudsakliga innebörden av sökandens fång anses vara gåva. Regeringsrätten gjorde ej ändring i riksskatteverkets förhandsbesked.

text: RÅ 2004 ref. 42

text: . Regeringsrätten; Vid överlåtelse av fastigheter för ett pris understigande marknadsvärdet har transaktionens karaktär i praxis bestämts enligt den s.k. huvudsaklighetsprincipen. Denna kan beskrivas så att en överlåtelse mot en ersättning som understiger fastighetens taxeringsvärde i sin helhet ansetts utgöra en gåva och inte utlöst någon inkomstbeskattning medan en överlåtelse som uppgår till eller överstiger fastighetens taxeringsvärde i sin helhet ansetts utgöra en avyttring och inkomstbeskattats på vanligt sätt.

text: NJA 1981 s. 730

text: . Högsta Domstolen; "Den lindring i arvsbeskattningen i fråga om fast egendom som sålunda följer av rådande värderingssystem är på grund av systemets utformning knuten till egendom i Sverige och är betingad av svenska förhållanden. Beträffande fast egendom i utlandet synes en motsvarande lindring på det sätt att marknadsvärdet minskas med 25 procent inte kunna genomföras utan stöd i lag. Sådan egendom bör i stället i princip värderas med tillämpning av den förut anförda allmänna grundsatsen för värdering av egendom vid arvsbeskattning." Den allmänna grundsatsen angavs tidigare i domskälen vara en uppskattning av en tillgångs värde till det värde "den kan antagas ha betingat vid en av boets avveckling föranledd, med tillbörlig omsorg skedd försäljning".

text: Enligt

text: 5 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen

text: (FTL) gäller att taxeringsvärde på svensk fastighet ska motsvara 75 % av marknadsvärdet.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Regeringsrätten har inte prövat frågan om huvudsaklighetsprincipen ska tillämpas även vid avyttring av utländska fastigheter. I de domskäl som har lämnats vad gäller svenska fastigheter, har dock inte formuleringarna varit sådana att det antytts att någon begränsning till enbart svenska fastigheter varit avsedd. En sådan begränsning förefaller inte heller vara motiverad, eftersom en överlåtelse av en utländsk fastighet bör behandlas på likartat sätt som en överlåtelse av en svensk fastighet, om inte annat stadgats. Skatteverket gör därför bedömningen att huvudsaklighetsprincipen ska gälla även för utländska fastigheter.

text: Inte heller frågan om vilket värde som ska utgöra skiljelinje mellan avyttring och gåva, har prövats av Regeringsrätten. Vid tillämpning av huvudsaklighetsprincipen har det i praxis refererats till att taxeringsvärdet i det här avseendet ska anses utgöra ett slags substitut för värdet på fastigheten, se t.ex. RÅ 1981 1:29. Värdet på fastigheten har då förmodligen ansetts vara värdet som skulle tas upp till beskattning enligt den numera upphävda lagen om arvskatt och gåvoskatt se även

text: RÅ 1950 ref. 133

text: . Enligt

text: NJA 1981 s. 730

text: skulle utländsk fastighet tas upp till något som kunde ses som marknadsvärdet, vad gäller arvsskatten. Detta skulle kunna tolkas som att gränsen mellan avyttring och gåva ska dras vid marknadsvärdet för utländska fastigheter. Om gränsen skulle dras vid marknadsvärdet medför det ett krav på att en överlåtelse i sin helhet ska ha karaktär av avyttring för att avyttring ska anses föreligga.

text: Det är Skatteverkets uppfattning, att ledning inte ska sökas i vad som skulle ha ansetts utgöra värdet på den utländska fastigheten enligt den numera upphävda arvs- och gåvoskattelagen. Det får anses ha uppkommit en egen praxis vad gäller kapitalvinstbeskattningen i det här avseendet, se även

text: RÅ 1969 ref. 32

text: . Enligt verket ska i stället avgörande vikt fästas vid att det ska vara den huvudsakliga innebörden av överlåtelsen som ska styra bedömningen i kapitalvinsthänseende.

text: Ett åsatt taxeringsvärde ska motsvara 75 % av marknadsvärdet enligt

text: 5 kap. 2 §

text: FTL. Den nuvarande praxisen innebär därmed, att när ersättning lämnats som motsvarar eller överstiger ett värde, som avses motsvara 75 % av marknadsvärdet, ska överlåtelsen i sin helhet ses som en avyttring. Översatt till utländska förhållanden skulle således en ersättning uppgående till minst 75 % av marknadsvärdet utgöra en avyttring. Med uttrycket huvudsaklig del avses i inkomstskattesammanhang normalt ca 75 % (

text: prop. 1999/2000:2

text: del 1 s. 505).

text: När en värdering av svensk fastighet enligt lagtext ska ske till taxeringsvärdet, har i vissa fall motsvarande situation lagreglerats för utländsk fastighet. Då har utländsk fastighet i normalfallet värderats till 75 % av marknadsvärdet, se t.ex. 10 § andra stycket i den upphävda förmögenhetsskattelagen och 3 § första stycket a) fastighetsskattelagen i dess lydelse t.o.m. den 31/12 2007.

text: Skatteverket anser därför att gränsen mellan avyttring och gåva för utländsk fastighet bör dras vid 75 % av marknadsvärdet. Vid denna bedömning har vägts in att det bör vara så att en överlåtelse av en svensk och en utländsk fastighet ska behandlas på liknande sätt om inte annat stadgats.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 1375-02/100

nyckelord:
Mervärdesskatt
Punktskatter och trafikskatter

title: Exportbutikers försäljning

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas till den del det avser mervärdesskatt. Med hänsyn till rättsutvecklingen är innehållet i ställningstagandet som rör mervärdesskatt inte längre aktuellt. Till den del något är aktuellt har det ersatts av texter i Rättslig vägledning eller på annat sätt.

text: Denna skrivelse ersätter Riksskatteverkets (RSV) skrivelse den 15 juni 1999 (dnr

text: ) beträffande vilka passagerare en exportbutik får sälja till.

text: I 1 § lagen om exportbutiker anges att obeskattade gemenskapsvaror, med vissa begränsningar som anges i 3 § samma lag, får säljas till flygpassagerare som reser till en plats utanför EG:s skatteområde.

text: Enligt RSV:s föreskrifter om den som bedriver verksamhet i exportbutik enligt lagen (

text: ) om exportbutiker,

text: RSFS 2001:7

text: , avses med färdhandling av flygbolaget utfärdad ombordstigningshandling (boardingkort) på vilken flygnummer, avreseflygplats och ankomstflygplats framgår. Med avreseflygplats avses den flygplats som angivits på färdhandlingen som startflygplats. Med ankomstflygplats avses den flygplats som angivits på färdhandlingen som landningsflygplats.

text: Resenärens slutdestination ska vara land utanför EG:s skatteområde, s.k. tredje land, för att resenären ska ha rätt att handla obeskattade gemenskapsvaror. Resenären måste för att få handla uppvisa färdhandlingar för hela resan, dvs. ett (eller eventuellt flera) boardingkort ska vara löst för hela resan med angivande av ankomstflygplats i tredje land. Om resenären vid resan till tredje land mellanlandar i ett annat EU-land får avsikten med denna mellanlandning endast vara att byta plan. Om resenären planerat ett uppehåll som ger utrymme för mer än detta föreligger inte rätt att handla obeskattade varor. Om resenären på avreseflygplatsen checkat in för hela resan till ett tredje land kan således rätt att köpa obeskattade gemenskapsvaror föreligga trots att resenären mellanlandar i en annan medlemsstat.

text: Enligt

text: 32 § lagen (1994:1563)

text: om tobaksskatt (LTS) och

text: 32 § lagen (1994:1564)

text: om alkoholskatt (LAS) får upplagshavare, som bedriver verksamhet i exportbutik, göra avdrag för skatt på varor som levererats till resande som kan uppvisa en färdhandling för resa till tredje land. Avdrag medges dock högst med de kvantiteter som får säljas till varje resande.

text: Enligt RSV:s uppfattning föreligger på punktskatteområdet avdragsrätt för upplagshavare endast beträffande resenärer som uppvisat färdhandling för hela resan till tredje land, dvs. boardingkort som avser resa med slutdestination i tredje land.

text: RSV har motsvarande synsätt på mervärdesskatteområdet , dvs. resenären ska ha uppvisat ett boardingkort som avser resa med slutdestination i tredje land för att varor ska få säljas utan mervärdesskatt. Detta innebär att

text: 5 kap. 9 § första stycket 6 a mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, ska tolkas så att vid försäljning i exportbutik har varan omsatts utom landet om köparen kan visa upp ett boardingkort med slutdestination i tredje land. Försäljning som avses är sådana varor som omfattas av 1 § lagen om exportbutiker.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 1503-96/900

title: Mervärdesskatt på resetjänster

text: Nytt: 2016-01-20

text: Detta ställningstagande upphör att gälla genom ställningstagandet Upphävande av två ställningstaganden om resetjänster, dnr

text: 131 26712-16/111

text: Sedan publiceringen av RSV:s PM 1995-11-24 om resetjänster har resebyråer och researrangörer ställt ett antal frågor. I denna skrivelse delges problemställningarna och de lämnade svaren. Frågorna nedan är numrerade, men den inbördes ordningen är mer spontan än logisk.

text: Fråga 1 Kan man använda någon påläggsprocent för att beräkna marginalmomsen för resetjänster?

text: Om vi i egenskap av arrangörer har kalkylerat med ett pris som vi behöver ta ut av resenären, hur mycket skall vi då lägga på för att få täckning för den nya marginalmomsen? Vi har då tagit hänsyn till att momsen på förvärvade varor och tjänster som kommer resenären direkt till godo måste kostnadsföras.

text: Svar:

text: Höj priset med 2,67 % vid en marginal på 13 %.

type: rad

cells: Resans pris exkl. marginalmoms (5 000 - 130)

type: tabell

text: Fråga 2 Hur stor andel av resenärens totala pris inkl. moms utgör marginalmomsen?

text: Hur kan vi enklast räkna ut marginalmomsens belopp av totalpriset för en resetjänst? Vi tillämpar schablonmarginalen på 13 %.

text: Svar:

text: Marginalmomsen utgör 2,6 % av totalpriset.

text: Fråga 3 Bussen trasig, transport köps

text: Vi är bussresearrangörer och transporterar passagerarna i egna bussar vid ett researrangemang i Sverige. Resenärerna har betalat sina resor och både marginalmomsen och momsen på den egna transporttjänsten är bokförd.

text: Före resan går vår buss sönder och vi köper därför transporten (buss med förare) från ett annat företag för att kunna genomföra resan. Hur gör vi med momsen? Alternativt hyr vi endast bussen och låter vår egen förare köra.

text: Svar:

text: Hela kostnaden för den köpta transporten inkl. moms får kostnadsföras. Arrangören har förvärvat en tjänst som kommer resenärerna direkt till godo. Den utgående moms enligt ML:s allmänna bestämmelser som bokförts för den egna transporten får bokas bort. Marginalmomsen som beräknats enligt schablon blir oförändrad eftersom priset för resenären inte ändras endast på grund av att en annan buss används.

text: Om arrangören i stället låter en egen förare köra en inhyrd buss ingår liksom i utgångsläget en egen transporttjänst i resetjänsten. Den bokförda utgående skatten på den egna transporten (ML:s allmänna bestämmelser) kvarstår och momsen på den inhyrda bussen bokförs som ingående skatt. När det gäller avdragsrätten är det ingen skillnad om resenärerna transporteras i ägd eller hyrd buss.

text: Fråga 4 Resebyrån kompletterar med egen tjänst (anslutningsresa)

text: Vårt företag har egna bussar och organiserar egna resor. Dessutom fungerar vi som återförsäljare (resebyrå) för ett antal researrangörer och uppbär då provision.

text: Vi förmedlar bl.a. resetjänster för ett rederi som säljer paketresor. Om vi åtar oss att transportera resenärerna (en pensionärsgrupp) till och från båten, smittas då vår transport på så sätt att den skall ingå som en del i resetjänsten? Vi tar betalt för transporten av pensionärsföreningen.

text: Svar:

text: Om ett reseföretag (rederiet) i egenskap av arrangör säljer en resetjänst till en resenär, kan rimligtvis inte någon annan överta arrangörens skattskyldighet enligt marginalmetoden. Man måste enligt min mening bedöma resebyråns prestation separat. I det här fallet säljer resebyrån/bussägaren en transporttjänst. Sedan kan man naturligtvis tänka sig att bussföretaget även t.ex. förvärvar hotelltjänster från andra näringsidkare för en övernattning under anslutningsresan. Då tillhandahåller även resebyrån/bussföretaget en resetjänst.

text: Fråga 5 Anslutningsresan tillhandahålls av arrangören

text: Våra resekataloger innehåller charterresor till olika resmål. För vissa resmål erbjuder vi även anslutningsresor till flygplatsen. Dessa anslutningsresor får kunden beställa vid resebyrån som ett tillägg till charterresan. Vi i egenskap av arrangör köper upp anslutningstransporterna. Resenären får betala hela arrangemanget, antingen direkt till oss eller via resebyrån. Skall även anslutningsresan ingå i beskattningen enligt marginalmetoden hos oss?

text: Svar:

text: Ja, det finns inget som talar för att ett tillval skall falla utanför beskattningen. Även anslutningsresan ingår i avtalet med arrangören.

text: Fråga 6 Separata aktiviteter vid resmålet

text: Som ett komplement till våra charterresor erbjuder vi våra resenärer att delta i olika aktiviteter vid resmålet. Resenären anmäler sig vid resmålet och får där betala en separat avgift för varje aktivitet. Det kan vara fråga om att delta i en utflykt eller en gemensam fest, köpa en guidetjänst, hyra bil, särskilda arrangemang för barn m.m.

text: Svar:

text: Dessa slag av separata tjänster som erbjuds resenären efter avresan bör inte anses utgöra en del av resetjänsten.

text: Fråga 7 Resetjänst till tredje land, buss och kryssning

text: Vi är en researrangör som bl.a. organiserar resor till Åland. Resan företas med buss från olika orter i Sverige för vidare transport med båt och buss. Vi köper allt från andra näringsidkare, busstransporten, båtresan och hotelltjänsten. För vilka delar av resans pris skall vi redovisa marginalmoms.

text: Svar:

text: Den del av resans pris som avser konsumtion i Sverige (EG) marginalbeskattas. Om det endast är en del av busstransporten som konsumeras i Sverige kan ju lämpligen det kalkylerade priset för busstransporten delas upp efter körsträcka. Om man då kommer fram till att busstransporten i Sverige kostar t.ex. 500 kr av resans totalpris 3 000 kr skall ju en sjättedel av hela resans marginal beskattas.

text: När det gäller kryssningstjänster har EG:s mervärdesskattekommitté uttalat (se RSV:s PM om resetjänster sid. 15) att om fartyget lämnar EG-hamn för en hamn i tredje land, får resebyråns hela marginal undantas från beskattning. Det innebär att inte någon del av kryssningen mellan Sverige och Åland blir föremål för marginalbeskattning. Enligt min mening kan dock inte t.ex. landtransporter och hotelltjänster i samband med dessa inom EG hållas utanför marginalbeskattningen bara för att de har ett direkt samband med kryssningstjänster. Det skulle ju nämligen kunna leda till att en resetjänst som huvudsakligen utgör en rundresa med buss undgår marginalbeskattning om det i resan ingår en båttransport mellan EG-hamn och hamn i tredje land (t.ex. mellan Strömstad och Norge). Därför är min tolkning att busstransporten inom EG enligt ovan skall marginalbeskattas.

text: Fråga 8 Marginalbeskattning av transportdelen m.m. vid resa till tredje land

text: Vi är arrangörer av resetjänster och kör våra resenärer via köpta busstransporter till Norge. Åkaren debiterar ju nu liksom tidigare ingen moms på transporten eftersom den är omsatt utomlands. Varför skall vi då redovisa marginalmoms till den del resan företas inom Sverige (EG)? Är inte resan fortfarande omsatt utomlands? Den omvända frågan har också förekommit: När vi som arrangör köper en busstransport till Norge, ska inte åkaren då ta ut moms av oss på Sverige-delen?

text: Svar:

text: Beskattning enligt

text: 9 b kap.

text: ML gäller resetjänster som tillhandahålls inom EG. I

text: 9 b kap. 4 § 1 st

text: ML, hänvisas i första hand till

text: 5 kap. 8 §

text: ML när det gäller att bestämma omsättningsland. Det innebär att omsättning av resetjänster anses ha gjorts inom landet om de tillhandahålls från fast driftställe eller motsvarande i Sverige. Detta gäller alltså oberoende av var en enskild tjänst som ingår i en resetjänst skall anses omsatt.

text: Av 9 b kap. 4 .3 2 st andra meningen ML framgår följande:

text: "Om förvärven avser varor och tjänster som den andre näringsidkaren tillhandahållit resebyrån både inom och utanför EG, gäller bestämmelserna i 5 kap. 11 § 6 endast för den del av omsättningen av resetjänsten som avser varor och tjänster tillhandahållna utanför EG."

text: Det innebär - i fråga om marginalbeskattningen - att enbart tillhandahållanden utanför EG hänförs till omsättning utomlands.

text: Anmärkning

text: Det talas i lagrummet ovan om "varor och tjänster som den andre näringsidkaren tillhandahållit resebyrån". Om transporten i stället utförs med reseföretagets egna fordon, skall då samma uppdelning göras som i fråga om förvärvade transporter? Bestämmelserna i

text: 9 b kap.

text: ML ger inte någon uttalad vägledning i fråga egna prestationer som kommer resenären direkt till godo. RSV har ansett att i den här frågan liksom när det gäller marginalbeskattningen som sådan, bör de egna prestationerna behandlas principiellt på samma sätt som förvärvade prestationer. Man uppnår därmed ett likartat beskattningsresultat och undviker att tillämpningen leder till konkurrenssnedvridning.

text: Detta innebär således att även den egna transporten till Norge blir marginalbeskattad för Sverige-delen. En köpt transporttjänst är vid förvärvet inte belastad med moms eftersom den är omsatt utomlands. Den egna transporten är givetvis också omsatt utomlands och beskattas inte till någon del enligt ML:s allmänna bestämmelser.

text: Fråga 9 Enbart tillhandahållande av transport kan medföra marginalbeskattning

text: Vi transporterar fotbollslag från A till B. Det ingår inget mer i vårt åtagande. Blir det olika beskattningsresultat om vi upphandlar transporten jämfört med att vi själva står för transporten?

text: Svar:

text: Ja. Upphandlas transporten tillhandahåller Ni en resetjänst. Transport i egna bussar definieras som en persontransporttjänst och beskattas enligt ML:s allmänna bestämmelser eftersom det inte ingår förvärv från andra näringsidkare.

text: Fråga 10 Enbart transport med egen buss till Danmark (EG-land). Färja ingår

text: Vi skall köra en grupp resenärer till Danmark med egen buss. Det ingår ingenting annat än själva transporten. För att komma till Danmark måste vi transportera bussen och passagerarna på färja över sundet, varför denna transport ingår som ett led i vår egen transport. Tillhandahåller vi resenärerna en resetjänst?

text: Svar:

text: Nej. Förvärvet av färjetransporten sker visserligen från en annan näringsidkare, varför marginalbeskattning principiellt borde ske. RSV anser dock att förvärvet av färjetransporten i denna situation utgör en förutsättning för att kunna fullfölja den egna transporttjänsten. Marginalbeskattning bör därför inte ske. Om det utöver transporten ingår flera tjänster på färjan eller i övrigt, t.ex. hytt eller måltid, skall marginalbeskattning däremot ske.

text: Fråga 11 Vid tillämpning av 9 b kap. kan arrangörens upphandling av en anslutningstransport medföra en fördyring

text: Researrangören upphandlar en anslutningstransport mellan Norrland och Arlanda från ett bussföretag. Eftersom bussföretagets prestation är omsatt inom landet blir arrangören debiterad 12 % moms. Enligt den gamla ordningen lyfte arrangören av momsen och fakturerade sedan vidare utan moms eftersom arrangören sålde en transport som fullt ut var omsatt utomlands.

text: Svar:

text: Ja, det stämmer. Eftersom researrangören inte får lyfta av momsen från bussföretaget, blir den en kostnad som i detta fall ökar det kalkylerade priset mot resenären. Detta år en prisökning utöver marginalskatten. Tillämpning av marginalmetoden medför således att de separata transporter inom landet som i nästa led omvandlades till transporter utomlands inte längre omvandlas på detta sätt.

text: Fråga 12 Vissa arrangörer bokar varje biljett och varje hotellrum separat. Inga arrangemang är förpaketerade

text: Det finns ett antal researrangörer som inte har förpaketerade arrangemang. De köper inte upp hotellrum och flygstolar i fast räkning i förväg, utan bokar flygbiljett och hotellrum först när man har en kund. Det finns även i dessa fall oftast resekataloger med olika resmål beskrivna på liknande sätt som hos övriga charterarrangörer. Enligt uppgift arbetar t.ex. Globetrotter, Trivselresor, Swanson, Plusresor men även andra arrangörer på detta sätt. Eftersom dessa arrangörer ytligt sett fungerar som biljettbeställare, dvs, endast som en förmedlande länk mellan t.ex. hotell och resenär, har fråga uppkommit om dessa arrangörer kan anses uppträda i eget namn.

text: Svar:

text: Ifrågavarande reseföretag bör anses uppträda i eget namn. Enligt inhämtad information får dessa företag ställa resegarantier till Kammarkollegiet i samma omfattning som övriga arrangörer. De torde därför betraktas som avtalspart till resenären och har därmed det affärsmässiga ansvaret gentemot denne.

text: När det gäller storleken på resegarantierna har jag fått besked om att återförsäljare (resebyråer) för svenska researrangörer skall ställa 50 000 kr, återförsäljare (resebyråer) för utländska arrangörer 200 000 kr och researrangörer skall garantera lika stort belopp som motsvarar arrangörens åtaganden gentemot resenärerna.

text: Fråga 13 Ej moms på avbokningsavgift och expeditionskostnader i samband med avbeställning

text: I samband med att en resa avbokas p.g.a. sjukdom eller annat skäl, får resenären i allmänhet inte tillbaka alla pengar. Reseföretaget tar ut en avgift som kan variera beroende på om det finns avbeställningsskydd och när avbokningen sker. Avgiften kan ha olika namn. Skall marginalmoms eller eventuellt moms enligt de allmänna bestämmelserna redovisas av reseföretaget på ifrågavarande avgift?

text: Svar:

text: Nej. Resan genomförs inte. Något tillhandahållande gentemot resenären har därför inte skett, dvs, omsättning föreligger inte. Det är inte rimligt att betrakta byråns ersättning som en ersättning för t.ex. administrativt arbete som utförs för kundens räkning. Reseföretagets arbete med att betala tillbaka pengarna kan inte hänföras till en självständig prestation riktad mot kunden. Ersättningen har ofta karaktär av skadestånd. Frågan är prövad av Regeringsrätten som ansåg att avbokningsavgiften inte kan anses utgöra vederlag för någon utförd tjänst.

text: Fråga 14 Får schablonberäknad marginal användas även om den faktiska marginalen är känd vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde?

text: Svar:

text: Under förutsättning att samma princip tillämpas för samtliga arrangemang under ett och samma beskattningsår anser RSV att schablonen får tillämpas som underlag för en definitiv beskattning även om den faktiska marginalen är känd redan när skattskyldigheten inträder.

text: Fråga 15 Får den under hela året schablonberäknade marginalen bytas ut mot faktisk marginal genom rättelse vid beskattningsårets utgång?

text: Vi har under hela året tillämpat schablonen och upptäcker vid bokslutet att vår genomsnittliga faktiska marginal är 8 % beräknad enligt

text: 9 b kap.

text: ML. Kan vi rätta detta trots att vi enligt RSV:s promemoria 1995-11-24 om resetjänster bör justera den preliminärt beräknade marginalen i takt med att vi konstaterar det faktiska utfallet för varje arrangemang?

text: Svar:

text: Ja, det torde vara möjligt för varje arrangör att redovisa mervärdesskatten för resetjänster beräknad enligt faktisk marginal, förutsatt att det sker på ett korrekt sätt i enlighet med

text: 9 b kap.

text: ML. RSV:s skrivning om löpande justering tar närmast sikte på den researrangör som redan på förhand har bestämt sig för att tillämpa faktisk marginal genomgående, men marginalens storlek är okänd vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 151294-04/113

title: Frågor och svar på grund av nya faktureringsregler m.m. när det gäller mervärdesskatt

text: Nytt: 2024-06-24

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas, eftersom bedömningarna i de återstående frågorna (1 och 4) och bilagan ersätts av Skatteverkets ställningstagande från den 24 juni 2024, dnr

text: Nytt: 2023-06-26

text: Ställningstagandet i fråga 3 ska inte längre tillämpas, eftersom det ersätts av ställningstagandet ”Krav på uppgift om datum för leverans eller tillhandahållande i en faktura, mervärdesskatt” från den 26 juni 2023, dnr

text: Nytt: 2022-09-20

text: Ställningstagandet i fråga 2 ska inte längre tillämpas, eftersom det ersätts av ställningstagandet Krav på uppgift om säljarens och köparens namn och adress i en faktura, från den 16 september 2022, dnr

text: Nytt 2010-03-11

text: Fråga 5 upphör att gälla eftersom svaret ersätts av ställningstagandet Fakturans innehåll - krav på särskild notering eller uppgift, dnr

text: 131 19677-10/111

text: Nytt 2004-11-12

text: Fråga 6 upphör att gälla eftersom svaret ersätts av ställningstagandet Mervärdesskattebeloppet i faktura, dnr

text: 130 641266-04/111

text: 1 Sammanfattning

text: I skrivelsen redogörs för de ställningstaganden som Skatteverkets huvudkontor hittills gjort med anledning av inkomna frågor på grund av nya faktureringsregler. De nya reglerna har föranlett ändringar i första hand i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, men även i

text: skattebetalningslagen (1997:438)

text: , SBL och

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: , BFL.

text: 2 Bakgrund

text: Dåvarande Riksskatteverket lämnade i skrivelse 2003-12-04, dnr.

text: , en allmän information om de nya faktureringsreglerna m.m. när det gäller mervärdesskatt. Bakgrunden till de nya reglerna är en promemoria från regeringen juni 2003 om att de svenska mervärdesskattereglerna för fakturering skulle anpassas till EG:s s.k. faktureringsdirektiv (

text: ). Syftet med direktivet, som antogs i december 2001, är att förenkla, modernisera och harmonisera kraven på fakturering när det gäller mervärdesskatt.

text: Regeringen lämnade i

text: prop. 2003/04:26

text: förslag om de nya reglerna, vilka antogs av riksdagen den 4 december 2003. De nya reglerna har föranlett ändringar i första hand i ML, men även i SBL och BFL. Även vissa ändringar har gjorts i mervärdesskatteförordningen (MF). De nya reglerna trädde i kraft den 1 januari 2004 och tillämpas på fakturor som utfärdats efter ikraftträdandet. Några särskilda övergångsregler finns inte.

text: De nya reglerna har föranlett många frågor till Skatteverket såväl från externt håll (enskilda företag och deras sammanslutningar, skatterådgivare, programtillverkare m.m.) som internt inom förvaltningen. En del frågor kommer att besvaras nedan under det att andra blir besvarade successivt allt efterhand. Förutom att frågorna och svar läggs ut i berörda ämnesdatabaser kommer de att återges på Skatteverkets hemsida. Här kommer även att finnas en förkortad version av respektive fråga och svar. För kännedom bör även nämnas att det tagits fram ett nyhetsutbildningsmaterial med anledning av de nya reglerna. Materialet finns tillgängligt hos regionernas utbildningsansvariga.

text: Fråga 1

text: En hel del externa förfrågningar har kommit in till Skatteverket och dåvarande Riksskatteverket med begäran om att tillämpning av de nya reglerna senareläggs. Som motiv framförs bl.a. att det är omöjligt för många företag att på så kort tid efter kännedom om de nya reglerna (se bakgrundsbeskrivning) kunna ändra sina faktureringsrutiner m.m. Som exempel nämns att för de större företagen måste anpassning ske av affärssystemen och i många fall måste nya avtal träffas och göras förändringar gentemot ett stort antal handelspartners. Det nämnda gäller även för de mindre företagen, men dessa måste dessutom praktiskt taget helt och hållet förlita sig på att programtillverkare och dylika kan ta fram användbara faktureringsprogram m.m.

text: Skatteverket är inte omedvetet om ovannämnda problem. Redan i remissbehandlingen av regeringens promemoria framfördes från flera remissinstanser att det borde införas en övergångstid under vilken fakturor som utfärdas enligt de då gällande reglerna godkänns. Regeringen avvisade emellertid nämnda önskemål med hänvisning till artikel 5 i faktureringsdirektivet. Av direktivet framgår bl.a. att medlemsstaterna är skyldiga att införa de nya reglerna från den 1 januari 2004 och att det inte finns någon möjlighet att införa en övergångstid för tillämpningen av reglerna.

text: Med hänvisning till ovanstående är det odiskutabelt att de nya reglerna måste tillämpas från den 1 januari 2004. Skatteverket har emellertid förståelse för att i den praktiska tillämpningen vissa enskilda företag övergångsvis inte kan använda sig av de nya reglerna. Efter bedömning i varje enskilt fall bör således enligt Skatteverkets uppfattning övergångsvis även sådana fakturor kunna godkännas som ännu inte uppfyller alla krav på fakturans innehåll enligt

text: 11 kap. 8 §

text: ML. Ett oeftergivligt krav vid denna bedömning är emellertid att fakturan uppfyller de krav som gällde intill den 31 december 2003. Vidare bör företaget på något sätt också ha påbörjat anpassning av sina faktureringsrutiner till de nya reglerna.

text: Fråga 2

text: Fråga har uppkommit om man på fakturan alltid måste uppge fullständigt namn på säljaren och köparen eller om det exempelvis räcker med förkortningar.

text: Enligt 11 kap. 8 § p. 5 ML ska fakturan innehålla uppgift om namn och adress på säljaren och köparen.

text: Den nya lydelsen av bestämmelsen motsvaras av

text: artikel 22.3 b

text: femte strecksatsen i faktureringsdirektivet.

text: Enligt 11 kap. 5 § p. 3 ML i dess lydelse fram till 31 dec 2003 skulle utfärdarens och mottagarens namn och adress eller någon annan uppgift genom vilken de kan identifieras anges på fakturan. Skatteverket ser inte att den nya lydelsen i ML ha inneburit en ändring i sak mot vad som gällde tidigare.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning kan förkortningar inte godtas generellt utan det ska gå att utläsa av namnet vilket företag som avses. Om det däremot är fråga om i affärslivet vedertagna förkortningar såsom SJ och SAS godtas dessa givetvis såsom uppgift i fakturan.

text: Fråga 3

text: Enligt 11 kap. 8 § p. 7 ML ska uppgift lämnas i fakturan om datum då omsättningen av varorna eller tjänsterna utförts eller slutförts eller det datum då sådan a conto-betalning som avses i 3 § erlagts, om ett sådant datum kan fastställas och det skiljer sig från datum för fakturans utfärdande. Med anknytning till nämnda lagrum har fråga ställts om det alltid ska vara det exakta datumet då leveransen mottogs eller går det bra att ange det datum för leverans som angivits vid mottagande av ordern eller, i förekommande fall, på orderbekräftelsen? Vid samlingsfakturering faktureras flera varuleveranser/order på samma faktura, ska leveransdatum då anges per leverans eller räcker det med att datumet för den senaste leveransen anges?

text: Skatteverket anser att det vid omsättning av varor är säljarens faktiska leveransdatum som ska anges på fakturan, alltså den dag då säljaren utför leveransen inte det datum då köparen mottog varan. Dessa datum kan dock infalla samtidigt.

text: För det fall det inte går att exakt konstatera datumet för utförande av tjänster är det enligt Skatteverkets uppfattning tillräckligt att nämna den månad de utförs. Kontinuerliga varuleveranser och tjänster anses ha skett kontinuerligt under den period som faktureringen avser.

text: Vad gäller samlingsfaktura så anser Skatteverket att det inte räcker med ett datum för sista leveransen. Enligt kraven i BFL måste alltid vid successiva leveranser anges de respektive affärshändelserna. Av

text: prop. 2003/04:26, s. 72

text: , framgår att det inte finns skäl att ställa andra eller lägre krav i mervärdesskattehänseende. Syftet med bestämmelsen om samlingsfaktura är inte att befria den faktureringsskyldige från att lämna vissa uppgifter i fakturan. Således ska leveransdatum anges per leverans i en samlingsfaktura.

text: Fråga 4

text: Enligt 11 kap. 8 § p. 8 ML ska i fakturan uppgift lämnas om beskattningsunderlaget för varje skattesats eller undantag, enhetspriset exklusive skatt enligt denna lag, samt eventuell prisnedsättning eller rabatt om dessa inte är inkluderade i enhetspriset. Med anknytning till nämnda lagrum har nedanstående fråga inkommit i exemplifierad form.

text: Som exempel anges att man i fakturan anger att kostnaden är 1 000 kronor och rabatten 10 %, vilket medför ett slutligt beskattningsunderlag på 900 kronor. Båda beloppen 1 000 kronor och 900 kronor anges i fakturan, men rabatten anges endast som 10 %. Kan prisnedsättning och rabatt uttryckas i procent på det sätt som anges i detta exempel eller måste dessa uttryckas i absoluta termer?

text: Skatteverket anser att det även fortsättningsvis är möjligt att ange rabatten eller prisnedsättningen på ovannämnda sätt. Dock bör noteras att mervärdesskatten inte kan anges i procent utan den ska alltid uttryckligen anges i svenska kronor eller euro beroende på vilken redovisningsvaluta som använts. Vidare förekommer särskilda regler för kreditnota.

text: Fråga 5

text: Enligt 11 kap. 8 § p. 11 ML ska vid befrielse från mervärdesskatt eller när köparen är skyldig att betala mervärdesskatt fakturan innehålla uppgift om hänvisning till

text: a) relevant bestämmelse i ML eller

text: b) relevant bestämmelse i rådets sjätte direktiv eller

text: c) annan uppgift om att omsättningen är skattebefriad eller att köparen är skyldig att betala mervärdesskatt.

text: Många frågor har ställts till Skatteverket beträffande innebörden av ovanstående punkt. Exempelvis i vilka fall är punkt 11 tillämplig? Vilka lagrum är det aktuellt att hänvisa till och hur ska denna hänvisning se ut?

text: Skatteverket anser att de nya reglerna gäller oavsett om handeln avser en omsättning mellan två parter inom landet eller en omsättning med en part i annat land. Således gäller ovannämnda punkt 11 för samtliga omsättningar som är undantagna från skatt när faktureringsskyldighet föreligger samt i samtliga fall då köparen är skattskyldig för omsättningen, s.k. omvänd skattskyldighet.

text: Som framgår ovan förutsätter uppgiftskravet att det föreligger faktureringsskyldighet. Enligt

text: 11 kap. 2 §

text: ML föreligger inte faktureringsskyldighet avseende vissa uppräknade undantag från skatteplikt. Dessa undantag har för kännedom förtecknats under avsnitt A i särskild bilaga. Förutom dessa undantag föreligger inte heller faktureringsskyldighet för personbefordran som anses omsatt utom landet enligt

text: 5 kap. 5 § första stycket

text: ML.

text: Däremot föreligger faktureringsskyldighet för de undantag från skatteplikt som anges i

text: 3 kap.

text: ML och som inte finns nämnda i

text: 11 kap. 2 §

text: ML. Även dessa har för kännedom förtecknats i särskild bilaga under avsnitt B. Dessutom föreligger faktureringsskyldighet när omsättning skett utom landet enligt

text: 5 kap.

text: ML, exempelvis vid s.k. exportförsäljning. I och med att faktureringsskyldighet föreligger i nämnda fall måste fakturan innehålla uppgift om hänvisning till någon av de inledningsvis under p. 11 nämnda styckena a) – c).

text: Som framgår av p. 11 styckena a) – c) kan den skattskyldige välja att istället för en hänvisning till en bestämmelse i sjätte direktivet eller motsvarande bestämmelse i ML ange annan uppgift om att leveransen är skattebefriad eller att köparen är skyldig att betala mervärdesskatt, s.k. omvänd skattskyldighet. Av

text: prop. 2003/04:26

text: , s.74, framgår att om den skattskyldige väljer detta senare alternativ så ska uppgiften om att det är fråga om ett skattebefriat tillhandahållande respektive att köparen är skyldig att betala mervärdesskatt tydligt framgå av fakturan.

text: Skatteverket anser att man, i de fall man inte hänvisar till berörd bestämmelse i ML eller i sjätte direktivet, ska ange exakt vilken orsak som föreligger för skattebefrielsen. Exempel på detta är att man på fakturan anger att omsättningen undantagits på grund av att det är fråga om tjänst på fartyg, omsättningen har skett utom landet eftersom varan levererats till plats utanför EU eller att man anger att omvänd skattskyldighet föreligger för konsulttjänsten eftersom köparen som är näringsidkare finns i annat land. Således anser Skatteverket att det inte räcker att man anger att det är fråga om en omsättning som undantas från mervärdesskatt eller att det är fråga om omvänd skattskyldighet.

text: Fråga 6

text: Med anknytning till

text: 11 kap. 11 §

text: ML rörande valuta har fråga uppkommit om mervärdesskatten ska anges i svenska kronor för varje skattesats när fakturering sker i annan valuta än redovisningsvalutan?

text: Av

text: 11 kap. 11 §

text: ML framgår att om valutan i en faktura är en annan än den skattskyldiges redovisningsvaluta och redovisningsvalutan är svenska kronor eller euro, ska mervärdesskattens belopp även anges i redovisningsvalutan i fakturan. Dessutom ska omräkningskurs anges. Vidare framgår att om den skattskyldige har en annan redovisningsvaluta än svenska kronor eller euro och valutan i fakturan är annan än svenska kronor så ska mervärdesskattens belopp även anges i svenska kronor.

text: Av

text: prop. 2003/04:26, s. 86

text: , framgår att bestämmelserna ska preciseras så att det tydligt framgår att syftet med bestämmelserna är att utpeka vilket belopp den skattskyldige ska utgå från vid redovisningen av mervärdesskattebeloppet i deklarationen.

text: Skatteverket anser att med detta avses att de mervärdesskattebelopp som anges i fakturan ska redovisas i svenska kronor eller i euro om euro används som redovisningsvaluta. I och med att mervärdesskatten ska redovisas per skattesats i skattedeklarationen kan Skatteverket inte se annat än att mervärdesskatten även på fakturan ska redovisas på detta sätt. Således anser Skatteverket att det inte är tillräckligt att ange fördelning av mervärdesskatten per skattesats i utländsk valuta utan denna fördelning ska även ske i svenska kronor eller i euro om denna redovisningsvaluta används. Avslutningsvis anser Skatteverket att för det fall mervärdesskatten redovisas per skattesats måste inte ett totalbelopp avseende mervärdesskatten anges.

text: BILAGA

text: Avsnitt A

text: Faktureringsskyldighet föreligger inte när omsättningen undantagits från skatteplikt enligt någon av följande regler enligt ML

text: 11 kap. 2 §

text: - 3 kap. 2 § - tjänst på fastighet som undantas

text: - 3 kap. 4 § - sjukvård, tandvård och social omsorg

text: - 3 kap. 8 § - utbildning i vissa fall

text: - 3 kap. 9 § - bank- och finansieringstjänster samt värdepappershandel

text: - 3 kap. 10 § - försäkringstjänster

text: - 3 kap. 11 § - undantag inom kulturområdet

text: - 3 kap. 11 a § - idrottsområdet i vissa fall

text: - 3 kap. 19 § första stycket 1 – införande eller ackvisition av annonser i periodiska medlemsblad, personaltidningar eller organisationstidskrifter

text: - 3 kap. 20 § - radio och tv verksamhet som finansieras genom statsanslag

text: - 3 kap. 23 § 2, 3 eller 5 – läkemedel mot recept eller som säljs till sjukhus, modersmjölk, blod eller organ från människor samt lotterier

text: - 3 kap. 23 a § - vissa interna tjänster.

text: Avsnitt B

text: De undantag från skatteplikt enligt ML, som medför att man ska ange särskilt på fakturan att skattebefrielse föreligger, är:

text: - investeringsguld (3 kap. 10 a – 10 c §§),

text: - massmedieområdet (3 kap. 12 – 18 §§),

text: - vissa framställningstjänster (3 kap. 19 § första stycket 2),

text: - tjänster avseende fartyg och luftfartyg (3 kap. 21 – 22 §§),

text: - sedlar och mynt som är gällande betalningsmedel (3 kap. 23 § 1),

text: - flygbensin eller flygfotogen (3 kap. 23 § 4)

text: - gravskötsel (3 kap. 23 § 6)

text: - guld som levereras till Sveriges riksbank (3 kap. 23 § 7)

text: - överlåtelse av vissa tillgångar (3 kap. 24 §)

text: - verksamhetsöverlåtelse (3 kap. 25 §)

text: - överlåtelse av motorfordon till utländska beskickningar m.fl. (3 kap. 26 a

text: – 26 c §§)

text: - vissa uttag (3 kap. 27 –29 §§)

text: - viss import (3 kap. 30 § samt 32 §)

text: - viss omsättning till och förvärv från andra EG-länder (3 kap. 30 a – 30 g §§).


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 1681-02/100

title: Fakturor i euro från svenska företag

text: Nytt: 2013-02-27

text: Detta ställningstagande upphör att gälla genom ställningstagandet ”Valutan i fakturan och omräkning av mervärdesskattebeloppet när skatten ska betalas i Sverige”, 2013-02-27, dnr

text: 131 148844-13/111

text: 1 Sammanfattning

text: I skrivelsen behandlas frågeställningar som uppkommer i det fall företag får en faktura från en svensk leverantör som är utställd i euro och där momsen inte är angiven i svenska kronor. Frågorna avser bl.a.

text: företagets undersökningsplikt om en mottagen faktura i euro är korrekt,

text: hur bokföring ska ske av fakturan,

text: företagets rätt till avdrag för ingående moms,

text: vilka åtgärder företagen och skattemyndigheterna bör vidtaga.

text: 2 Bakgrund

text: Det har blivit allt vanligare att svenska företag fakturerar i euro. Detta gäller inte bara företag som har sin redovisning i euro utan även företag som har sin redovisning i svenska kronor.

text: Som framgår av

text: 4 kap. 6 § bokföringslagen

text: får aktiebolag, ekonomiska föreningar och vissa andra juridiska personer istället för svenska kronor ha euro som redovisningsvaluta fr.o.m. den 1 januari 2001. Dessa är de enda två tillåtna redovisningsvalutorna i Sverige. Av

text: bokföringslagen

text: framgår vidare att byte av redovisningsvaluta endast får ske vid ingången av ett nytt räkenskapsår.

text: Av

text: 11 kap. 5 c § mervärdesskattelagen

text: (ML) framgår att om valutan i en faktura eller jämförlig handling är en annan än företagets redovisningsvaluta ska momsbeloppet anges i båda valutorna i fakturan. Dessutom ska den kurs som använts vid omräkningen anges. Det är i princip omräkningskursen på leveransdagen som ska tillämpas. Om fakturering sker i nära anslutning till leveransen, får av praktiska skäl omräkningskursen på fakturadagen tillämpas i stället.

text: Ovannämnda innebär att för ett företag som har euro som redovisningsvaluta och fakturerar i euro är det tillräckligt att momsen endast anges i euro i fakturan. Inför skattedeklarationen ska momsen räknas om till svenska kronor. Säljaren ska då enligt

text: 15 § lagen (2000:46)

text: om omräkningsförfarande använda den genomsnittliga växelkursen för redovisningsperioden för de fakturor som är utfärdade i euro. Att observera är att detta särskilda omräkningsförfarande inte gäller för köparen. Detta innebär att säljare och köpare kan komma att redovisa olika momsbelopp i skattedeklarationen.

text: Ett företag som mottagit en faktura i euro där momsbeloppet angetts såväl i euro som i svenska kronor ska enligt

text: 13 kap. 23 a §

text: ML redovisa ingående moms med det skattebelopp som överensstämmer med företagets redovisningsvaluta. Om beloppet inte angetts i denna valuta, ska det skattebelopp användas som angetts i den valuta som fakturan eller den jämförliga handlingen är utställd i.

text: I skattemyndigheternas kontrollverksamhet har uppmärksammats att företag får fakturor från leverantörer där fakturabeloppen endast är angivna i euro, trots att leverantörerna har svenska kronor som redovisningsvaluta. Detta innebär att dessa fakturor är ofullständiga då de inte innehåller uppgifter om moms i svenska kronor enligt bestämmelserna i

text: 11 kap. 5 § c

text: ML. I anknytning härtill har det till RSV:s referensgrupp för redovisningsfrågor inkommit ett antal frågor, vilka anges nedan i avsnitt 3 i sammanfattat skick.

text: 3 Frågor och svar

text: Fråga 1

text: Hur får man enklast fram uppgift om vilken redovisningsvaluta ett företag har?

text: Svar

text: För att ett företag ska få ha sin redovisning i euro krävs att Patent- och Registreringsverket (PRV) registrerar att företaget har euro som redovisningsvaluta.

text: Uppgift om registrerad redovisningsvaluta finns numera på bilden för Företagssamband i Basregistret. Bredvid fältet för aktiekapital finns en yta där J eller N visas. J markerar att aktiekapitalet är angivet i euro och N markerar att aktiekapitalet är angivet i svenska kronor. Uppgift kan även fås genom att använda den interna uppkopplingen till PRV via "externa program". Uppgift om redovisningsvaluta kan fås från bilden där aktiekapitalet anges. Kod IAK slås följt av organisationsnummer.

text: Fråga 2

text: Kan det krävas av det köpande företaget att det ska undersöka vilken redovisningsvaluta leverantören har, dvs. kontrollera om fakturan är formellt korrekt? Vad bör företaget vidtaga för åtgärder?

text: Svar

text: Enligt RSV:s uppfattning bör företaget normalt kunna utgå från att fakturan är korrekt, dvs. att leverantören har euro som redovisningsvaluta. Någon egentlig undersökningsplikt vilken redovisningsvaluta leverantören har kan inte åläggas det köpande företaget.

text: Förhållandena kan dock vara sådana att företaget har kännedom om, eller har befogad anledning att tro, att leverantören inte har euro som redovisningsvaluta. I sådana fall bör företaget vidta viss kontroll av om den mottagna fakturan är korrekt. En sådan kontroll kan lämpligen ske första gången företaget får en sådan faktura.

text: En enkel åtgärd som företaget kan göra är att helt enkelt kontakta leverantören och efterhöra vilken redovisningsvaluta denne har. En annan möjlighet är att kontakta PRV eller skattemyndigheten för att den vägen få upplysning.

text: I det fall företaget konstaterar att fakturan är fel, dvs. att moms i svenska kronor skulle ha angetts, bör företaget begära att leverantören upprättar en ny korrekt faktura. I den löpande bokföringen kan dock företaget inte underlåta att bokföra den först erhållna fakturan då den utgör underlag för förvärv av varor eller tjänster. Om företaget får en ny rättad faktura med momsbelopp i svenska kronor ska denna faktura inte bokföras som en ny affärshändelse utan som en korrigering till tidigare bokförda fakturan.

text: Fråga 3

text: Vilka åtgärder ska det köpande företaget vidta i de fall deras redovisningsvaluta inte är densamma som på den erhållna fakturan?

text: Svar

text: Ett företag, som har svenska kronor som redovisningsvaluta, måste räkna om fakturor i euro till svenska kronor. Omräkning av en sådan faktura ska ske på samma sätt som omräkning av vilken annan faktura som helst i utländsk valuta. Det är således i princip omräkningskursen på leveransdagen som ska tillämpas, men även omräkningskursen på fakturadagen får användas om fakturering skett i nära anslutning till leveransen.

text: Val av omräkningskurs har direkt betydelse för vilket belopp som i den löpande bokföringen bokas upp som leverantörsskuld å ena sidan och å andra sidan som moms respektive utgift för anskaffning av varor, inventarier eller annat. Vid den senare betalningen av fakturabeloppet i euro uppkommer normalt en kursdifferens genom att den bokförda anskaffningskursen avviker från betalningsdagens kurs. Principiellt gäller att denna differens är att betrakta som en finansiell post som inte ska beaktas i momshänseende, vilket bl.a. framgår av ett ej överklagat förhandsbesked år 1994.

text: Fråga 4

text: Vad ska SKM göra om det vid granskning hos köparen har framkommit att leverantören inte har euro som redovisningsvaluta?

text: Svar

text: Enligt RSV:s uppfattning kan ett företag inte generellt vägras avdrag för ingående moms på den grunden att momsbeloppet på fakturan endast är angivet i euro. Avdraget bör godtas om momsbeloppet storleksmässigt ligger nära ett på ett korrekt sätt angivet momsbelopp i svenska kronor.

text: SKM bör dessutom uppmana leverantören att ändra sina faktureringsrutiner så att de överensstämmer med momslagens bestämmelser. Beroende på omständigheterna i det enskilda fallet kan det även finnas anledning att begära in rättad skattedeklaration för den senaste momsperioden.