identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 134268-08/111

title: Sammanställning nr 6 med frågor och svar i anledning av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn

text: Nytt 2017-06-14:

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Frågor och svar (A) – allmänna förutsättningar för omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn, dnr.

text: 131 101175-17/111

text: , ställningstagandet Frågor och svar (B) – omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn vid arbete på och i byggnader, dnr

text: 131 101180-17/111

text: , ställningstagandet Frågor och svar (C) – omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn vid arbete och uppförande på mark, dnr

text: 131 101225-17/111

text: och ställningstagandet Frågor och svar (D) – bedömning av om vissa tjänster omfattas av omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn, dnr

text: 131 101266-17/111

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket har i skrivelse 2007-06-26, dnr

text: 131 409437-07/111

text: , redogjort för sin syn på ett antal frågor om vilka tjänster som ska omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn. Några ändringar i Standard för svensk näringsgrensindelning, SNI, 2002 samt en lagändring som trädde i kraft den 1 januari 2008 har föranlett Skatteverket att göra ställningstaganden som i vissa delar innebär en ändring av de svar som lämnats. Skatteverket har nu gjort en översyn av skrivelsen.

text: Denna skrivelse ersätter skrivelse 2007-06-26, dnr

text: 131 409437-07/111

text: , som ska upphöra att gälla.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: 131 409437-07/111

text: , redogjort för sin syn på ett antal frågor om vilka tjänster som ska omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn. Sedan denna skrivelse publicerades har en del av uppslagstexterna i SNI 2002 ändrats. Detta har föranlett Skatteverket att göra ställningstaganden som i vissa delar innebär en ändring av de svar som lämnats i skrivelsen.

text: Från och med den 1 januari 2008 har den direkta kopplingen till gällande SNI tagits bort. Skatteverket har i skrivelser 2007-12-18 gjort ställningstagande som innebär att den omvända skattskyldigheten från och med den 1 januari 2008 i viss utsträckning kan komma att omfatta tjänster som inte anses som byggverksamhet enligt SNI 2002.

text: Mot bakgrund av lagändringen och de ställningstaganden som har gjorts har det uppkommit ett behov att se över de svar som lämnats i skrivelse 2007-06-26, dnr

text: 131 409437-07/111

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, är den som förvärvar en tjänst som avses i andra stycket skyldig att betala mervärdesskatten (skattskyldig) om denne är

text: en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, eller

text: en annan näringsidkare som tillhandahåller en näringsidkare som avses i första strecksatsen sådana tjänster.

text: Från och med den 1 januari 2008 har

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML en ny lydelse. De tjänster som ska omfattas av bestämmelsen i första stycket 4 b är

text: 1. sådana tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som kan hänföras till

text: mark- och grundarbeten,

text: bygg- och anläggningsarbeten,

text: bygginstallationer,

text: slutbehandling av byggnader, eller

text: uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare,

text: 2. byggstädning, och

text: 3. uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter som avses i 1 och 2.

text: Den direkta koppling till gällande SNI, som tidigare fanns i

text: 1 kap. 2 § andra stycket 1

text: ML, har tagits bort. Av uttalanden i

text: prop. 2007/08:25, s. 215

text: , framgår att vilka tjänster som ska omfattas av den omvända skattskyldigheten ska avgöras utifrån ett allmänt perspektiv. SNI 2002 kan dock tjäna som vägledning vid bestämmande av om en tjänst ska omfattas av den omvända skattskyldigheten. I SNI 2002 finns en uppräkning av aktiviteter som är hänförliga till "byggverksamhet" i avdelning F, huvudgrupp 45.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Bestämmelsen i

text: 1 kap. 2 § andra stycket 1

text: ML har fått en ny lydelse från och med den 1 januari 2008. Den direkta kopplingen till gällande SNI har tagits bort och bedömningen av vilka tjänster som innefattas i de rubriker som anges i bestämmelsen ska göras utifrån begreppens allmänna innebörd. Av uttalandet i

text: prop. 2007/08:25, s. 216

text: , framgår att SNI 2002 kan tjäna som vägledning vid bestämmande av om en tjänst ska omfattas av den omvända skattskyldigheten. Vid bedömningen av om en viss tjänst omfattas av uppräkningen i

text: 1 kap. 2 § andra stycket 1

text: ML, har Skatteverket därför dels beaktat om tjänsten utgör byggverksamhet enligt SNI 2002 och dels tagit ställning till om tjänsten utifrån ett allmänt perspektiv utgör en bygg- eller anläggningstjänst.

text: Skatteverket har i tre skrivelser 2007-12-18 gjort ställningstaganden som innebär att den omvända skattskyldigheten i viss utsträckning kan komma att omfatta tjänster som inte utgör byggverksamhet enligt SNI 2002. Dessa skrivelser behandlar tjänster avseende montering eller installation av egentillverkade varor, tjänster avseende montering eller installation av utrustning och maskiner som genom monteringen/installationen blir fastighet enligt ML samt tjänster avseende reparation eller underhåll av vad som utgör fastighet enligt ML. Vid bedömningen av sådana tjänster har Skatteverket inte följt den indelning som görs i SNI 2002.

text: 4.1 Försäljning och installation av hissar

text: Fråga

text: Är försäljning med installation av hissar och rulltrappor en bygginstallation som omfattas av reglerna?

text: Svar

text: Skatteverket har i skrivelse 2007-12-18, dnr

text: 131 773424-07/111

text: , tagit ställning till frågan vilka tjänster avseende montering/installation som ska omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Enligt Skatteverkets uppfattning ska tillhandahållanden innefattande montering/installation av utrustning och maskiner omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn om utrustningen eller maskinerna genom monteringen/installationen blir fastighet enligt ML. Detta gäller under förutsättning att tillhandahållandet mervärdesskatterättsligt bedöms utgöra omsättning av tjänst.

text: Hissar och rulltrappor blir genom en installation i en byggnad sådant tillbehör till byggnad som är fastighet enligt ML. Om en försäljning av hissar eller rulltrappor innefattar installation och mervärdesskatterättsligt bedöms utgöra omsättning av en tjänst, kommer tillhandahållandet att omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn.

text: Även tjänster avseende reparation eller underhåll av hissar och rulltrappor som utgör fastighet enligt ML omfattas av reglerna. Detta framgår av Skatteverkets skrivelse 2007-12-18, 131 773432-07/111. Omvänd skattskyldighet blir därför tillämplig på mervärdesskatten när en sådan tjänst tillhandahålls till en förvärvare som avses i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML.

text: 4.2 Snöröjning m.m.

text: Fråga

text: Omfattas snöröjning, sandning och liknande tjänster av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn?

text: Svar

text: Snöröjning, snöplogning, sandning och saltning av vägar, start- och landningsbanor m.m. omfattas av kod 90030 i SNI 2002. Tjänsterna utgör därför inte byggverksamhet enligt SNI 2002 och framstår inte heller som bygg- eller anläggningstjänster i ett mer allmänt perspektiv. Enligt Skatteverkets uppfattning är dessa tillhandahållanden inte sådana tjänster som avses i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML. Reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn blir därför inte tillämpliga vid tillhandahållande av snöröjning, sandning och liknande tjänster.

text: 4.3 Trädgårdsskötsel

text: Fråga

text: Är trädgårdsskötsel, buskröjning, skötsel av gräs, buskar och träd, gräsklippning och trädbeskärning sådana tjänster som omfattas av reglerna?

text: Svar

text: Trädgårdsskötsel i parker, privata trädgårdar och liknande, gräsklippning samt beskärning av träd i parker, privata trädgårdar och liknande omfattas av kod 01410 i SNI 2002. Även röjning av sly vid vägar och buskröjning vid vägar omfattas av kod 01410. Dessa tjänster utgör således inte byggverksamhet enligt SNI 2002 och framstår inte heller som bygg- eller anläggningstjänster i ett mer allmänt perspektiv. Enligt Skatteverkets uppfattning blir reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn inte tillämpliga på sådana tjänster.

text: 4.4 Tillverkning och montering av stålhallar

text: Fråga

text: Vårt företag producerar och monterar stommar till stålhallar av olika slag. Det kan vara olika typer av lagerbyggnader, men även större sporthallar etc. Vi köper in stål och plåt som vi bockar och böjer efter ritning för att passa den planerade byggnaden. Stommarna fraktas till byggarbetsplatsen och monteras på plats. Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på våra tillhandahållanden i de fall vår kund är ett byggföretag?

text: Svar

text: Montering eller installation av egentillverkade varor ingår inte i huvudgrupp 45 och utgör inte byggverksamhet enligt SNI 2002. Från och med den 1 januari 2008 har dock den direkta kopplingen till gällande SNI tagits bort. Skatteverket har i skrivelse 2007-12-18, dnr

text: 131 771227-07/111

text: , ansett att omvänd skattskyldighet kan bli tillämplig även i de fall en tjänst avser montering eller installation av egentillverkad vara. Enligt Skatteverkets uppfattning omfattas ert tillhandahållande av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Omvänd skattskyldighet kommer därför att gälla för mervärdesskatten på era tillhandahållanden i de fall köparen är ett byggföretag.

text: 4.5 Installation av brännare

text: Fråga

text: Ett mindre företag installerar olika typer av brännare för hushållsbruk, bl.a. pelletsbrännare. Kommer omvänd skattskyldighet att gälla i de fall dessa tjänster utförs åt företag i byggbranschen?

text: Svar

text: 131 773424-07/111

text: , ansett att tillhandahållande av tjänst avseende montering/installation av utrustning och maskiner omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn om utrustningen eller maskinerna genom monteringen/installationen blir fastighet enligt ML. En brännare för hushållsbruk blir genom installationen ett byggnadstillbehör som utgör fastighet enligt ML. Omvänd skattskyldighet ska därför tillämpas på mervärdesskatten när tjänsterna tillhandahålls till byggföretag.

text: 4.6 Leverans och montering av stomelement av betong

text: Fråga

text: Omfattas leverans och montering av stomelement av betong av begreppet byggverksamhet?

text: Svar

text: Montering och uppsättning av byggnadsstommar ingår i kod 45211 och utgör byggverksamhet enligt SNI 2002. Enligt Skatteverkets uppfattning omfattas leverans och montering av stomelement av betong av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn om tillhandahållandet mervärdesskatterättsligt bedöms utgöra omsättning av tjänst.

text: 131 771227-07/111

text: , ansett att omvänd skattskyldighet kan bli tillämplig även i de fall en tjänst avser montering eller installation av egentillverkad vara. Omvänd skattskyldighet kan därför bli tillämplig även på t.ex. leverans och montering av egentillverkade stomelement eller monteringsfärdiga hus av betong. Detta gäller under förutsättning att tillhandahållandet mervärdesskatterättsligt bedöms utgöra omsättning av tjänst.

text: 4.7 Krossning av sten

text: Fråga

text: Vårt företag har en mobil stenkross. I samband med t.ex. vägbyggen sprängs stora stenblock ur berget. Vi åtar oss att krossa dessa stenblock till mindre bitar. Omfattas dessa tjänster av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn?

text: Svar

text: Nej, detta är ett arbete på vara (stenblock) och ska inte omfattas av reglerna.

text: 4.8 Leverans av betong

text: Fråga

text: Ett aktiebolag säljer betong. Betongen transporteras till en gjutplats och läggs ut med olika metoder. Betongen kan levereras från roterbil med ränna eller med band. Rännan eller bandet går att reglera i viss omfattning. En annan metod är att genom pumpning förflytta betongen direkt till den byggnadsform där den ska stelna. För- och efterarbeten (t.ex. vibrering, härdning och annan efterbehandling) ingår inte i bolagets tillhandahållande utan utförs av beställarens anställda. Bolagets ansvar omfattar endast att det är avtalad kvalité på betongen och att leverans sker på avtalad plats och vid rätt tidpunkt. Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på bolagets tillhandahållanden i de fall köparen är en sådan näringsidkare som anges i

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML?

text: Svar

text: När reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn aktualiseras måste först konstateras om en transaktion innebär att en vara eller en tjänst levereras. Först om det är en tjänst som tillhandahålls kan det bli aktuellt att tillämpa omvänd skattskyldighet.

text: De beskrivna metoderna att leverera betong är i princip olika sätt att leverera varan till av beställaren angiven plats. Om en säljare åtar sig att transportera varan till en avtalad plats anses transportåtagandet inte vara en särskild prestation som medför att en tjänst tillhandahålls. Transporten ingår som en del i tillhandahållandet av varan och ersättning för sådana bikostnader som fraktkostnader utgör en del av priset för varan. Avlastning av varan utgör en del av åtagandet att transportera varan.

text: Oavsett vilken av de i frågan beskrivna metoderna som används anser Skatteverket att tillhandahållandet utgör leverans av vara. Reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn blir därför inte tillämpliga.

text: 4.9 Transport av jord med en dumper inom ett byggområde

text: Fråga

text: Är transport av jord med en dumper inom ett byggområde en sådan tjänst som omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn?

text: Svar

text: Transport av jordmassor inom ett byggområde med t.ex. en dumper omfattas av kod 45110 och utgör byggverksamhet enligt SNI 2002.

text: Från och med den 1 januari 2008 har den direkta kopplingen till gällande SNI tagits bort. Av uttalande i

text: prop. 2007/08:25, s. 216

text: , framgår dock att avsikten med lagändringen inte är någon mer omfattande förändring i sak. Vidare anges att SNI 2002 kan tjäna som vägledning vid bestämmande av om en tjänst ska omfattas av den omvända skattskyldigheten.

text: En dumper får betraktas som en anläggningsmaskin och används ofta i samband med större markarbeten. (Den används, enligt uppgift, normalt inte för vägtransporter). Enligt Skatteverkets uppfattning föreligger det inte skäl att frångå SNI i detta avseende. Reglerna om omvänd skattskyldighet blir således tillämpliga om transport av jord med en dumper inom ett byggområde utförs på uppdrag av ett byggföretag.

text: Vägtransporter av gods omfattas av SNI-kod 60240 och utgör inte byggverksamhet enligt SNI 2002. Bland de exempel på vad som ingår i kod 60240 anges lastbils- och annan vägtransport av gods och transporter på vägar inom gruv- och industriområde. Transport av jordmassor inom ett byggområde med lastbil nämns inte särskilt i SNI 2002. Enligt Skatteverkets uppfattning utgör detta en transporttjänst som inte omfattas av de nya reglerna om omvänd skattskyldighet.

text: 4.10 Markundersökningar

text: Fråga

text: Markundersökning utgör byggverksamhet enligt SNI 2002. Omfattas alla typer av markundersökningar av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn?

text: Svar

text: Kod 45120 i SNI 2002 omfattar bl.a. provborrning och provtagning i samband med byggnads- och anläggningsarbete. Däremot omfattas inte geofysiska, geologiska och seismologiska undersökningar i samband med olje- och naturgasprospektering och inte heller produktionsborrning i anslutning till råpetroleum- och naturgasutvinning.

text: prop. 2007/08:25, s. 216

text: , framgår dock att avsikten med lagändringen inte var någon mer omfattande förändring i sak. Vidare anges att SNI 2002 kan tjäna som vägledning vid bestämmande av om en tjänst ska omfattas av den omvända skattskyldigheten. De tjänster som omfattas av kod 45120 utgör tjänster som avser fastighet enligt ML. Enligt Skatteverkets uppfattning föreligger det inte skäl att frångå SNI i detta avseende. Frågan vilka markundersökningar som omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn bör därför kunna avgöras utifrån SNI 2002.

text: 4.11 Uthyrning av kranar utan förare

text: Fråga

text: Ett företag hyr ut kranar utan förare. I tillhandahållandet ingår även att montera kranarna på en viss byggarbetsplats samt att demontera dem efter hyresperiodens slut. Blir reglerna om omvänd skattskyldighet tillämpliga på företagets tillhandahållande när köparen är ett företag i byggbranschen?

text: Svar

text: Nej, uthyrning av byggkran utan förare omfattas inte av bestämmelsen om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Inte heller montering eller demontering av en byggkran utgör en sådan tjänst som omfattas av reglerna. Detta får enligt Skatteverkets uppfattning anses gälla även om byggkranen fästes i mark eller byggnad för att få erforderlig stabilitet.

text: 4.12 Uthyrning av arbetskraft

text: Fråga

text: Uthyrning av arbetskraft för utförande av de särskilt angivna bygg- och anläggningstjänsterna omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet. Vad avses med begreppet uthyrning av arbetskraft?

text: Svar

text: Uthyrning av arbetskraft föreligger när en företagare hyr ut personal och kunden svarar för arbetsledning, bestämmer arbetsmetoder och definierar arbetsuppgifterna. Leverantören debiterar per tid och har inget garantiansvar för utfört arbete.

text: 4.13 Leverans av grus

text: Fråga

text: Vi levererar grus till olika entreprenörer som har i uppdrag att anlägga eller underhålla vägar. Blir omvänd skattskyldighet tillämplig på våra tillhandahållanden?

text: Svar

text: Enbart leverans av grus utgör ett tillhandahållande av en vara och omfattas inte av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn.

text: Om en uppdragstagare enligt avtal åtar sig att anlägga eller underhålla en väg och i samband därmed tillhandahåller grus eller annat material får materialet dock anses ingå i det tillhandahållande som avser anläggande respektive underhåll av väg och omvänd skattskyldighet gäller för mervärdesskatten på hela tillhandahållandet om köparen är en sådan förvärvare som omfattas av reglerna.

text: 4.14 Installation av utrustning som blir verksamhetstillbehör

text: Fråga

text: Vi har förstått att omvänd skattskyldighet inte blir tillämplig vid tillhandahållande av tjänst avseende montering/installation av maskin eller utrustning som genom monteringen/installationen blir sådant industritillbehör som avses i

text: 2 kap. 3 § jordabalken (1970:994)

text: , JB. Vad gäller beträffande montering eller installation av utrustning för annan särskild verksamhet som bedrivs på en fastighet?

text: Svar

text: Enligt Skatteverkets uppfattning ska tillhandahållanden innefattande montering/installation av utrustning och maskiner omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn om utrustningen eller maskinerna genom monteringen/installationen blir fastighet enligt ML. Detta gäller under förutsättning att tillhandahållandet mervärdesskatterättsligt bedöms utgöra omsättning av tjänst (se Skatteverkets skrivelse 2007-12-18, dnr

text: 131 773424-07/111

text: Annan maskin, utrustning eller särskild inredning än industritillbehör, som har tillförts sådan byggnad eller del av byggnad som är inrättad för annat än bostadsändamål och har anskaffats för att direkt användas i en särskild verksamhet som bedrivs på fastigheten, är verksamhetstillbehör enligt ML (se

text: 1 kap. 12 §

text: ML). Verksamhetstillbehören är byggnadstillbehör enligt JB och utgör fastighet enligt ML. Omvänd skattskyldighet kan därför bli tillämplig när ett företag utför montering eller installation av utrustning som genom monteringen/installationen blir verksamhetstillbehör.

text: 4.15 Installation både för industriell verksamhet och för byggnadens allmänna bruk

text: Fråga

text: Ett aktiebolag har fått i uppdrag att installera ventilationsutrustning i en byggnad som innehåller en industrilokal samt ett antal kontorsrum. Köparen är en sådan näringsidkare som i sin verksamhet mer än tillfälligt tillhandahåller byggtjänster. Delar av ventilationsutrustningen är särskilt ägnad för den industriella verksamhet som bedrivs på fastigheten medan andra delar är för byggnadens allmänna bruk. Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på hela tillhandahållandet eller endast för den del som avser monteringen av ventilationsutrustningen för byggnadens allmänna bruk?

text: Svar

text: 131 773424-07/111

text: Om bolaget tillhandahåller en enda tjänst avseende installation av ventilation skulle det bli konstlat att dela upp tillhandahållandet. Skatteverket anser därför att om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda ska omvänd skattskyldighet tillämpas på hela tillhandahållandet om detta huvudsakligen avser installation av ventilationsutrustning för byggnadens allmänna bruk, eftersom en sådan genom installationen blir fastighet enligt ML. Om en sådan installationstjänst huvudsakligen avser särskild ventilationsutrustning för den industriella verksamheten, som genom installationen blir sådant industritillbehör som avses i

text: 2 kap. 3 §

text: JB, blir däremot reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn inte tillämpliga på tillhandahållandet.

text: 4.16 Byggstädning

text: Fråga

text: Vårt företag tillhandahåller städning av byggnader efter utförda byggnadsarbeten. Vi kan också åta oss att städa mobila platskontor och manskapsbodar. Byggstädning omnämns särskilt som en av de tjänster som omfattas av bestämmelserna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn. Vad avses med begreppet byggstädning i detta sammanhang?

text: Svar

text: Av 1 kap. 2 § första stycket 4 b samt andra stycket 2 ML framgår att byggstädning är en tjänst som omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn. Enligt Skatteverkets uppfattning avses med begreppet byggstädning främst städning av en nybyggd eller nyrenoverad byggnad, före inflyttning, s.k. slutstädning. Begreppet byggstädning kan, enligt verkets uppfattning, även omfatta löpande städning av en sådan byggnad under byggtiden. En tjänst som huvudsakligen avser insamling och bortforsling av byggavfall omfattas dock inte av begreppet byggstädning i

text: 1 kap. 2 § andra stycket 2

text: ML.

text: Reglerna om omvänd skattskyldighet har införts med stöd av artikel199.1 a ) i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: (mervärdesskattedirektivet). Enligt denna bestämmelse kan regler om omvänd skattskyldighet bl.a. tillämpas för tillhandahållande av byggtjänster, inbegripet reparations-, rengörings-, underhålls-, ombyggnads- och rivningstjänster avseende fast egendom. Manskapsbodar och mobila platskontor tillhör inte fastigheten utan är normalt att betrakta som lös egendom. En separat tjänst som består i att manskapsbodar eller mobila platskontor städas under byggtiden omfattas därför inte av reglerna om omvänd skattskyldighet.

text: 4.17 Material tillhandahålls i samband med en byggtjänst

text: Fråga

text: Jag bedriver verksamhet inom byggbranschen och har många uppdrag som underentreprenör till större byggföretag. I vissa fall tillhandahåller jag själv det byggmaterial som behövs för att utföra uppdraget. Jag brukar utfärda en separat faktura på materialet redan i början av den period då arbetena utförs. Arbetena faktureras först när dessa är slutförda och i förekommande fall godkända. Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på den totala ersättningen eller endast för den del som avser de utförda arbetena?

text: Svar

text: Ett tillhandahållande som enbart avser leverans av byggmaterial utgör omsättning av vara. Reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn är inte tillämpliga på ett sådant tillhandahållande. För att reglerna ska bli tillämpliga krävs att tillhandahållandet avser en tjänst som anges i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: ML. En sådan tjänst kan även innefatta material och andra varor som tillhandahålls i samband med tjänsten.

text: Om ett avtal har ingåtts som innebär att ni ska tillhandahålla ett byggföretag en byggtjänst och att ni i samband därmed ska tillhandahålla byggmaterialet ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på hela omsättningen. Att varor och tjänster faktureras separat på sätt som beskrivits i frågan påverkar inte denna bedömning.

text: 4.18 Försäljning och montering av trägolv

text: Fråga

text: En byggmaterialhandlare säljer bl.a. olika typer av trägolv. Om kunden så önskar kan företaget också tillhandahålla egna hantverkare som lägger golven. Vad gäller om ett byggföretag som har köpt golvmaterial, vilket har levererats och fakturerats, efter några månader vänder sig till säljaren för att anlita dennes hantverkare för att lägga golven? Ska omvänd skattskyldighet gälla för mervärdesskatten på båda tillhandahållandena eller enbart på den senare transaktionen?

text: Svar

text: I detta fall synes parterna från början ha ingått ett avtal om enbart leverans av varor. Omvänd skattskyldighet kommer därför inte att gälla för det tillhandahållande som avser försäljning av golvmaterial. När köparen senare vänder sig till säljaren för att beställa en tjänst som avser golvläggning är detta ett nytt avtal. Omvänd skattskyldighet ska gälla för mervärdesskatten på detta tillhandahållande.

text: 4.19 Ändrings- och tilläggsarbeten

text: Fråga

text: Ska omvänd skattskyldighet tillämpas på ändrings- och tilläggsarbeten?

text: Svar

text: Ändrings- och tilläggsarbeten ingår normalt i en avtalad entreprenad. Om arbetena har ett sådant samband med entreprenaden att de kan anses ingå i denna ska den metod användas som tillämpats för entreprenaden i övrigt. Om det däremot är fråga om ett åtagande skiljt från entreprenaden i övrigt ska frågan om omvänd skattskyldighet ska tillämpas bedömas utifrån karaktären av de aktuella arbetena.

text: 4.20 Åtgärder som omfattas av garantiåtagande

text: Fråga

text: Omfattas åtgärder som utförs enligt ett garantiåtagande av reglerna om omvänd skattskyldighet?

text: Svar

text: Ja, om ersättning betalas för åtgärderna och det är fråga om en sådan tjänst som omfattas av reglerna samt köparen är en sådan näringsidkare som i sin verksamhet mer än tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster eller en "mellanman" som vidaresäljer den aktuella tjänsten till ett byggföretag.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 13441-11/111

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Kontantstøtte til småbarnsforeldre från Norge

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Skatteverket anser inte att det norska kontantstøtte til småbarnsforeldre är skattepliktigt. Det är inte en ersättning för en utförd prestation och det ersätter inte ett inkomstbortfall utan är istället kopplat till ett avstående av ett nyttjande av offentligt finansierad verksamhet. Skatteverket anser inte heller att regelbundet återkommande utbetalningar medför att det ska vara fråga om en skattepliktig periodisk inkomst. Då det norska kontantstøtte til småbarnsforeldre inte beskattas här i landet är det inte aktuellt att tillämpa det nordiska skatteavtalet.

type: stycke

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: En person som är bosatt i Sverige får "kontantstøtte til småbarnsforeldre", även kallat kontantstöd, från NAV. NAV är en sammanslagning av norska trygdeetaten och Aetaten. Den norska myndigheten har bl.a. till uppgift att betala ut ersättningar från norska socialförsäkringen.

text: Den norska ersättningen ges bl.a. till den som har barn mellan det att barnet fyllt ett år och som längst till månaden innan barnet fyller 3 år. Full ersättning ges till den som inte utnyttjar barnomsorg finansierad med offentliga medel. Har barnet deltidsplats inom barnomsorgen reduceras ersättningen. Barnet ska som huvudregel vara bosatt i Norge. Ersättningen kan dock ges vid tillfälliga uppehåll i annat land. Ersättningen ges även i vissa fall när barnet är bosatt i annat EES-land men mottagaren av ersättningen arbetar i Norge, på norskt skepp eller norsk kontinentalsockel eller tar emot norsk pension, som grundar sig på arbete i Norge eller när arbetstagare är utsänd för arbete i annat land.

text: Den norska ersättningen har stora likheter med det svenska vårdnadsbidraget, som inte ska tas upp till beskattning enligt

text: 11 kap. 32 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. Ska den norska ersättningen beskattas i Sverige och ska det nordiska skatteavtalet tillämpas på utbetalningen?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 2 kap. 2 §

text: IL framgår att termer och uttryck som används i lagen omfattar motsvarande utländska företeelser om det inte anges eller framgår av sammanhanget att bara svenska företeelser avses.

text: Av

text: prop. 1999/2000:2

text: del 1 s.518 f . framgår att när det enbart är svenska företeelser som avses, exempelvis bidrag, anges att reglerna avser bidrag enligt vissa lagrum i den svenska lagstiftningen. Är det avsett att gälla även utländska företeelser används istället uttryck som "av det slag som avses i" eller "på det sätt som anges i".

text: 10 kap.

text: IL avgränsar inkomstslaget tjänst. Av

text: 10 kap. 1 §

text: IL framgår att till inkomstslaget tjänst räknas inkomster och utgifter på grund av tjänst till den del de inte ska räknas till inkomstslaget näringsverksamhet eller kapital. Detta innebär att med tjänst avses inkomst av anställning, uppdrag och annan inkomstgivande verksamhet av varaktig eller tillfällig natur. Som tjänst behandlas även bl.a. rätt till pension, livränta, periodiska understöd eller liknande periodiska inkomster.

text: I

text: 11 kap. 1 §

text: IL finns huvudregeln för vad som ska tas upp i inkomstslaget tjänst. Här sägs bl.a. att löner, arvoden, kostnadsersättningar, pensioner, förmåner och alla andra inkomster som tas emot på grund av tjänst skall tas upp som intäkt, om inte något annat anges i kapitlet eller i 8 kap. I

text: prop. 1999/2000:2

text: del 2, s. 126 där 11 kap. 1 § kommenteras uttalas att inkomstslaget tjänst avgränsas i 10 kap. Vidare sägs i detta sammanhang att av "10 kap. 1 § framgår att till inkomstslaget tjänst räknas inkomster som någon får på grund av egen prestation eller verksamhet och som inte är att hänföra till kapital eller näringsverksamhet".

text: Den 1 juli 2008 trädde lagen (

text: ) om kommunalt vårdnadsbidrag i kraft. Lagen ger kommunerna en möjlighet att införa vårdnadsbidrag. Vårdnadsbidrag kan sökas för barn som fyllt ett år men inte tre år och som är folkbokförd i aktuell kommun. Vårdnadsbidraget är maximerat men kan justeras. Fullt vårdnadsbidrag kan betalas ut förutsatt att offentligt finansierad förskoleverksamhet inte utnyttjas. Regeringen bedömde att vårdnadsbidraget var att betrakta som en familjeförmån enligt förordningen 1408/71 om tillämpningen av system för social trygghet när anställda, egenföretagare och deras familjer flyttar inom gemenskapen, se s. 37

text: prop. 2007/08:91

text: . Motsvarande förmåner som betalas från annat land som omfattas av förordningen likställs med vårdnadsbidraget.

text: Kommunernas roll är sammanfattningsvis att ansvara för bedömning av rätten till vårdnadsbidrag enligt nämnda lag. Försäkringskassans roll är att bedöma om förordning 1408/71 är tillämplig och sköta samordningen av familjeförmånerna.

text: Vid införandet av lagen infördes en bestämmelse i

text: 11 kap. 32 §

text: IL. Den innebär att vårdnadsbidrag som betalas ut enligt lagen (

text: ) om kommunalt vårdnadsbidrag inte ska tas upp till beskattning.

text: Ett flertal överväganden redovisas i

text: prop. 2007/08:91

text: , s.26 f ., när lagen om kommunalt vårdnadsbidrag föreslås av regeringen. Det är såväl frågor som anses ha betydelse för såväl stat, som för kommun som för den enskilde personen. Bl.a. resoneras kring att ett beskattat bidrag bör medföra rätt till inkomstrelaterad ersättning från den allmänna försäkringen. Regeringen uttalar också att vårdnadsbidraget inte är avsett att ersätta inkomstbortfall.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Skatteverket anser att det finns stora likheter mellan det norska kontantstøtte til småbarnsforeldre och det svenska vårdnadsbidraget.

text: Med hänsyn till

text: 2 kap. 2 §

text: IL och förarbetena till detta lagrum, så kan inte

text: 11 kap. 32 §

text: IL medföra att en utländsk motsvarighet till det svenska vårdnadsbidraget ska undantas från svensk beskattning. Skatteverket anser dock att det finns uttalanden och överväganden vid införandet av det svenska vårdnadsbidraget som ska beaktas vid en bedömning av om det norska kontantstøtte til småbarnsforeldre ska anses vara skattepliktigt i Sverige.

text: Vårdnadsbidraget är en familjeförmån som ska samordnas med motsvarande förmåner som betalas ut från annat land som omfattas av förordningen 1408/71 som ersatts med 883/2004. Mottagaren av det norska kontantstøtte til småbarnsforeldre förutsätts vara försäkrad i Norge. Ersättningen kommer därmed inte att leda till att några socialförsäkringsförmåner tjänas in i Sverige. En beskattning här i landet har därför ingen betydelse för de inkomstrelaterade förmåner som tjänas in här i landet.

text: Det norska kontantstøtte til småbarnsforeldre anser inte Skatteverket vara någon ersättning för en utförd prestation och det uppfattas inte heller vara avsett att ersätta ett inkomstbortfall. Ersättningen är i stället, liksom det svenska vårdnadsbidraget, kopplat till ett helt eller delvis avstående av ett nyttjande av offentligt finansierad verksamhet. Skatteverket anser inte att det norska kontantstøtte til småbarnsforeldre ska beskattas här i Sverige under sådana förhållanden. Skatteverkets synsätt påverkas inte av att ersättningen betalas ut regelbundet under en viss tidsperiod med delbelopp, dvs. verket anser inte att det är fråga om en skattepliktig periodisk inkomst.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 13445-11/111

title: Beskattning av finsk folkpension

text: Observera, på finsk folkpension som betalas ut för beskattningsår som börjar efter den 31 december 2015 tillämpas

text: 10 kap. 5 § 1 inkomstskattelagen

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att finsk folkpension ska beskattas hos den som är obegränsat skattskyldig. Detta synsätt gäller även om inte utländska socialförsäkringsersättningar är särskilt uppräknade i IL. Skatteverkets bedömning är att den finska folkpensionen är en sådan ersättning som ryms i 10 kap. 2 § punkten 2 IL. Det nordiska skatteavtalet och dess artikel 18 ska tillämpas vid den svenska inkomstbeskattningen.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Sammanfattningsvis har Finland två lagstadgade pensionssystem som kompletterar varandra; folkpensionssystemet och arbetspensionssystemet. Folkpensionslagen reglerar bl.a. tryggande av försörjningen under ålderdomen och vid arbetsoförmåga för personer bosatta i Finland samt försörjningen för efterlevande. Folkpension betalas som ålderspension och sjukpension. Folkpensionen tryggar en minsta inkomst när arbetspension inte betalas ut eller om denna är mycket liten. Folkpension ger därmed en grundinkomst för personer som har rätt till endast en mycket liten arbetspension eller ingen alls. Det är Folkpensionsanstalten, FPA, som beviljar och betalar ut folkpension. FPA sköter om den sociala grundtryggheten för alla som bor i Finland.

text: Fråga har ställts om den finska folkpensionen kan beskattas i Sverige hos den som är obegränsat skattskyldig, då förmånen i stora delar uppfattas vara baserad på att någon varit bosatt i Finland. Ska det nordiska skatteavtalet tillämpas vid en eventuell beskattning av den finska ersättningen?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Inkomstskattelagen

text: Av

text: 2 kap. 2 §

text: IL framgår att termer och uttryck som används i lagen omfattar motsvarande utländska företeelser om det inte anges eller framgår av sammanhanget att bara svenska företeelser avses.

text: 10 kap.

text: IL avgränsar inkomstslaget tjänst. Av

text: 10 kap. 1 §

text: IL framgår att till inkomstslaget tjänst räknas inkomster och utgifter på grund av tjänst till den del de inte ska räknas till annat inkomstslag. Det innebär att med tjänst avses inkomst av anställning, uppdrag och annan inkomstgivande verksamhet av varaktig eller tillfällig natur. Som tjänst behandlas enligt

text: 10 kap. 2 §

text: IL punkt 2 även bl.a. rätt till livränta, periodiska understöd eller liknande periodiska inkomster.

text: I

text: 10 kap. 5 §

text: IL definieras vad som avses med pensioner.

text: I

text: 11 kap. 1 §

text: IL finns huvudregeln för vad som ska tas upp i inkomstslaget tjänst. Här sägs bl.a. att löner, arvoden, kostnadsersättningar, pensioner, förmåner och alla andra inkomster som erhålls på grund av tjänst skall tas upp som intäkt,om inte något annat anges i kapitlet eller i 8 kap.

text: I IL ersattes bl.a. bestämmelser som tidigare fanns i

text: kommunalskattelagen (1928:370)

text: , KL. Inför IL:s införande lade regeringen fram förslag i

text: prop. 1999:2000

text: :2. I del 2 s.111 f . av propositionen säger regeringen bl.a. om

text: 10 kap. 1 §

text: IL att "Utgångspunkten har varit att i möjligaste mån smälta samman

text: 31 §

text: och

text: 32 § 1 mom.

text: KL. I

text: första stycket

text: anges därför att inkomster och utgifter på grund av tjänst räknas till inkomstslaget tjänst". Om

text: 10 kap. 2 §

text: IL uttalas att "Rätt till pension, livränta m.m. behandlas som tjänst. - - -Vissa bestämmelser som i dag är placerade i både

text: 31 §

text: och

text: 32 § 1 mom.

text: KL har - - - vävts samman, jfr vad som sagts under

text: 1 §

text: . I KL:s ursprungliga lydelse likställdes pension, livränta, undantagsförmåner och vissa periodiska understöd med tjänst".

text: Redan vid skattereformen i början av 1990-talet gjordes en avgränsning av inkomstslaget tjänst som då återfanns i ovan angivna lagrum i KL. I

text: prop. 1989/90:110

text: s.305 f . uttalades bl.a. att "De nuvarande principerna för vad som skall hänföras till inkomstslaget tjänst kvarstår i huvudsak oförändrade". Det uttalades i detta sammanhang dessutom att en förutsättning var att inkomsten inte var skattebefriad enligt

text: 19 §

text: KL eller hänfördes till annat inkomstslag. I sammanhanget framhölls att "det inte behöver föreligga något uppdragsförhållande för att en inkomst skall tas upp under inkomst av tjänst" samt att "Till inkomst av tjänst räknas vidare vissa periodiskt återkommande inkomster såsom pension, livränta, periodiskt understöd och undantagsförmåner".

text: 3.2 Pensioner m.m. i de nordiska skatteavtalen

text: I de nordiska skatteavtalen som ingåtts har beskattningsrätten fördelats mellan länderna bl.a. när det gäller pension, livränta som betalas från en avtalsslutande stat och utbetalning från en avtalsslutande stat enligt sociallagstiftningen.

text: I 1987 års avtal reglerades att när den utbetalande staten inte kunde beskatta så skulle hemviststaten beskatta inkomsten istället, s.k. subsidiär beskattningsrätt eller subject to tax. I Finland förekom dock vissa utbetalningar enligt sociallagstiftningen, som var skattefria där pga. sin art. Av

text: prop. 1986/97:94 s. 36

text: framgår att Sverige klargjorde för övriga avtalsslutande parter att Sverige inte avsåg att beskatta dessa ersättningar. När 1987 års avtal fogades in i svensk lag infördes därför ett särskilt undantagande i 2 § av infogandelagen. Bestämmelsen skulle förhindra svensk beskattning av vissa ersättningar. Regeln utformades så att Sverige inte kunde beskatta en ersättning om utbetalningen pga. sin art var skattefri i utbetalarstaten.

text: När 1989 års avtal förhandlades fram infördes i stället en generell subject to tax regel i artikel 26 punkt 2. Det tidigare införda undantagandet från att utnyttja subject to tax regeln i 2 § av infogandelagen infördes även denna gång i 2 § av infogandelagen när 1989 års avtal fogades in i svensk lag.

text: Någon motsvarande bestämmelse till 2 § infördes dock inte i infogandelagen till 1996 års avtal. Här reglerades istället undantaget från att nyttja den subsidiära beskattningsrätten, d.v.s. subject to tax, direkt i skatteavtalets artikel 26 punkt 3. Bestämmelsen innebär att den subsidiära beskattningsrätten, subject to tax, inte gällde för vissa finska ersättningar och svensk folkpension. I 1996 års avtal togs också det s.k. 20 000-kronorsavdraget in. Avdraget skulle ges när den subsidiära beskattningsrätten utnyttjades och mottagaren varit berättigad till ett särskilt avdrag för ålder och invaliditet i utbetalarstaten.

text: Genom ett protokoll från 4 april 2008 skedde en övergång från exemptmetoden (undantagandemetoden) till creditmetoden (avräkningsmetoden) avseende inkomster som regleras i artikel 18.1, dvs. på pension, livränta som betalas från en avtalsslutande stat och utbetalning från en avtalsslutande stat enligt sociallagstiftningen. Regleringen om att inte utnyttja subject to tax i artikel 26 punkt 3 och det s.k. 20 000-kronorsavdraget i artikel 26 punkt 4 togs bort vid samma tillfälle. Regeringen uttalar i

text: prop. 2007/08:146 s. 47

text: att "Den ändring som nu görs i det nordiska skatteavtalet kan medföra att pensionärer som har hemvist i Sverige och som får utbetalningar från en annan avtalsslutande stat får en högre sammanlagd beskattning än de har med tillämpning av det nuvarande avtalet". Sverige inför därför en ny 7 § i infogandelagen. Bestämmelsen innebär att den tidigare undantagandemetoden fortsatt ska tillämpas om personen hade hemvist i Sverige den 4 april 2008 och vid denna tidpunkt tog emot sådan betalning. Detta tillämpas endast så länge som personen utan avbrott alltjämt har hemvist i Sverige. De nya bestämmelserna tillämpas från och med den 1 januari 2009.

text: 3.3 Rättspraxis

text: I

text: RÅ 1973 ref. 7

text: prövades beräkning av avdrag för väsentligen nedsatt skatteförmåga när dansk folkpension, änkepension, betalats ut. Av rättsfallet kan utläsas att den danska pensionen låg till grund för inkomsttaxeringen.

text: Även i

text: RÅ 1988 ref. 154

text: prövades beräkningen av avdraget för väsentligen nedsatt skatteförmåga. Här hade en norsk pension, i form av förtidspension, tagits emot. Av rättsfallet framgår att den norska pensionen låg till grund för inkomsttaxeringen.

text: I

text: RÅ 1992 not. 251

text: prövades ersättningen från Norge som grundade sig på ett beslut från det norska Rikstrygdeverket, som var utbetalare av norska socialförsäkringsersättningar. S uppfyllde villkoren för rätt till invalidepensjon enligt lov av 22 mars 1968 om tillegg til krigspensjoneringslovene av 1946. Arbetsoförmågan var bestämd till 70 procent. I ärendet fanns uppgift om att Skattedirektoratet i Norge upplyst att ingen form av krigspension som betalades ut från norsk offentlig trygdemyndighet var att anse som livränta i Norge. Högsta förvaltningsdomstolen fann att ersättningen skulle beskattas i Sverige med tillämpning av svenska skatteregler. En fråga i målet var om krigspensjonen skulle betraktas som pension och beskattas i sin helhet eller om den i beskattningshänseende ansågs utgöra livränta. Högsta förvaltningsdomstolen konstaterade att ersättningen utgick för att kompensera S för den arbetsoförmåga som orsakats av sjukdomen. Den föll därför inte in under definitionen på pension i punkt 1 av anvisningarna till

text: 31 §

text: KL. Ersättningen ansågs således inte vara pension, även om beteckningen pension användes i beslutet från norska rikstrygdeverket. Ersättningen ansågs istället vara en livränta som skulle beskattas med tillämpning av

text: 32 § 1 mom.

text: KL till reducerat belopp, då den utbetalats till följd av personskada.

text: I

text: RÅ 1993 not. 305

text: prövades också norsk krigsinvalidspensjon från Rikstrygdeverket i Norge. Inkomsterna hade redovisats under inkomst av tjänst och beskattats fullt ut. B:s dödsbo anförde besvär i särskild ordning. Som grund för besvären anförde dödsboet att ersättningen grundade sig på norsk lag från 1946 och var att anse som sådan livränta som skulle beskattas till ett lägre belopp. Länsrätten i Stockholms län (1989-12-29) tog inte upp besvären till prövning eftersom det inte ansågs föreligga rätt till besvär i särskild ordning. Dödsboet överklagade beslutet. Kammarrätten i Stockholm (1992-11-02) avslog överklagandet. Dödsboet fullföljde sin talan och hemställde alternativt om resning. Högsta förvaltningsdomstolen fann inte skäl att meddela prövningstillstånd. När det gällde frågan om resning ansåg rätten att skäl för resning fanns och taxeringarna fastställdes till belopp som dock inte framgår av notismålet.

text: Svensk beskattning av norsk krigsänkepension behandlades bl.a. av Kammarrätten i Göteborg, KRNG, (1999-10-18, se mål nr 3093-1998). KRNG menade att krigsänkepensionen i beskattningshänseende betraktades som livränta, vilken i enlighet med

text: 32 § 1 mom.

text: KL utgår som ersättning för förlorat underhåll. Krigsänkepensionen beskattades i sin helhet. KRNG menade att eftersom ersättningen utgick pga. förlorat underhåll gällde inte övergångsbestämmelserna som kunde medföra att viss andel ansågs skattefri. KRNG (2010-08-20, se mål nr 207-10) har meddelat dom avseende samma typ av ersättning. Utgången är densamma.

text: Högsta förvaltningsdomstolen (2002-01-23, se mål nr 2843-2000) beslutade att inte meddela prövningstillstånd. KRNG hade dessförinnan (2000-03-30, se mål nr 1253-2000) vägrat prövningstillstånd. Detta innebar att Skattemyndighetens beslut inte ändrades. Frågan gällde ursprungligen ändrad beräkning för avdrag av preliminär skatt. Skattemyndighetens beslut innebar att preliminärskatt skulle betalas med 99 % av pensioner från svenska försäkringskassan samt att det därtill debiterades skatt med 600 kr per månad. Detta pga. att F förutom svensk pension även tog emot norsk folkpension, här benämnd norsk ålderspension. Enligt F:s uppgifter grundades den norska pensionen på 30 boendeår i Norge.

text: Kammarrätten i Stockholm, KRNS, (2010-06-18, se mål nr 6117-08), prövade om norsk barnpension skulle beskattas i Sverige. KRNS ansåg att ersättningen närmast var att se som livränta och att den därför skulle tas upp som inkomst av tjänst enligt 10 kap.

text: 2 kap. 2 §

text: IL. De särskilda bestämmelserna som gäller svensk barnpension ansågs inte tillämpliga. KRNS (2010-03-09, se mål nr 3901-09) beskattade en norsk s.k. uførepensjon. Domen överklagades till Högsta förvaltningsdomstolen som i sin tur beslutade (2010-08-02) att inte meddela prövningstillstånd.

text: Olika norska socialförsäkringspensioner som varit av samma karaktär som ovanstående och den finska folkpensionen har prövats i ytterligare ett antal mål i olika kammarrätter. Den sammanfattande bilden är att domstolarna beskattat ersättningarna. Ett antal av dessa ärenden har överklagats av de skattskyldiga till Högsta förvaltningsdomstolen. Det är dock inte känt att något prövningstillstånd meddelats under senare tid.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: En grundläggande förutsättning för att kunna beskatta en utländsk socialförsäkringsersättning är att mottagaren av ersättningen är obegränsat skattskyldig i Sverige, jfr

text: 3 kap. 8 § inkomstskattelagen

text: IL. För att en inkomst ska vara skattepliktig krävs att den kan hänföras till ett inkomstslag och att det finns en bestämmelse som anger att inkomsten är skattepliktig i det aktuella inkomstslaget, Högsta förvaltningsdomstolen (2010-12-02, se mål nr 2593-09).

text: Uttalandena i förarbetena, jfr propositionerna 1989/90:110 och 1999/2000 del 2 och den uppbyggnad och systematik som lagtexten därefter fått i IL är betydelsefull i sammanhanget.

text: Skatteverket konstaterar att dansk folkpension och norsk förtidspension beskattats, jfr

text: RÅ 1973 ref. 7

text: och

text: RÅ 1988 ref. 154

text: samt att det finns uttalanden i förarbetena efter detta om att ingen större förändring är avsedd när ändringar gjorts i lagtext.

text: Skatteverket anser att den finska folkpensionen ryms inom det som lagen anger ska beskattas hos den som är obegränsat skattskyldig, se 10 kap. och 11 kap. IL. Detta synsätt gäller även om inte utländska socialförsäkringsersättningar är särskilt uppräknade.

text: Uttalanden i propositioner när skatteavtal slutits mellan de nordiska länderna och när dessa infogats i svensk lag förstärker uppfattningen att lagstiftaren avsett att ersättningar som exempelvis den finska folkpensionen ska beskattas i Sverige enligt interna svenska beskattningsregler. Lagstiftaren måste således ha ansett att exempelvis en finsk folkpension och andra ersättningar av motsvarande karaktär ska beskattas hos den som är obegränsat skattskyldig i Sverige eftersom det reglerats särskilda undantag endera i infogandelagen eller som senare direkt i skatteavtalet, se uttalanden i bl.a.

text: prop. 1986/97:94 s. 36

text: Högsta förvaltningsdomstolens praxis, som refererats ovan, ger också stöd för synsättet att den finska folkpensionen och andra utländska ersättningar av samma karaktär ska beskattas. Kammarrättsavgöranden som finns på området ger inte heller anledning till en annan uppfattning.

text: Med hänsyn till uppräkningen av vad som är pension i

text: 10 kap. 5 §

text: IL och vad som sägs om utländska motsvarigheter i

text: 2 kap. 2 §

text: IL samt vad framgår av rättspraxis anser inte Skatteverket att den finska folkpensionen kan anses vara en sådan utländsk motsvarighet som ryms i detta lagrum. Stöd för beskattning av ersättningen som pension finns därför inte i IL. Skatteverkets bedömning är att det ligger närmast till hands att anse att den finska folkpensionen är en sådan ersättning som ryms i 10 kap. 2 § punkten 2 IL då den mottas av en person som är obegränsat skattskyldig i Sverige.

text: Det nordiska skatteavtalet ska tillämpas vid den svenska beskattningen. Det är artikel 18 som fördelar beskattningsrätten mellan Sverige och Finland avseende den finska folkpensionen. Innehållet i 7 § i infogandelagen till det nordiska skatteavtalet ska beaktas, se ovan under Gällande rätt avsnitt 3.2, sista stycket. Det som framgår om pension från annat nordiskt land i ett tidigare ställningstagande är av intresse (Skatteverket 2009-06-17, dnr

text: 131 542543-09/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 134585-13/111

title: Juridiska personer som har upplösts efter likvidation

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket kan inleda utredning, fatta omprövningsbeslut (både för- och nackdelsbeslut) och fullfölja en redan inledd process mot en juridisk person som har upplösts genom likvidation.

text: Den likvidator som har haft hand om likvidationen av den juridiska personen företräder, som huvudregel, denna om det blir fråga om fortsatt likvidation.

text: Kommunikation ska ske med behörig företrädare.

text: En juridisk person som har upplösts genom likvidation kan begära omprövning av eller överklaga ett beslut om skatt.

text: Det som sägs ovan gäller även juridiska personer som har upplösts till följd av ett avregistreringsförfarande utan föregående likvidation.

text: 2 Frågeställningar

text: När en juridisk person upplöses på grund av att ett likvidationsförfarande avslutats uppkommer frågan på vilket sätt detta påverkar Skatteverkets möjligheter att påbörja alternativt fortsätta en handläggning av en skattefråga som rör den upplösta juridiska personen. Vidare uppkommer frågan vilka åtgärder som den upplösta juridiska personen kan vidta. Som exempel kan nämnas följande frågeställningar.

text: 1) Kan en granskning, exempelvis genom revision, inledas efter att den juridiska personen upplösts?

text: 2) Kan Skatteverket fatta beslut om skatt avseende den upplösta juridiska personen?

text: 3) Hur påverkas en pågående process hos en förvaltningsdomstol om den juridiska personen upplöses under domstolsprocessen?

text: 4) Gör det någon skillnad om det är fråga om en frivillig eller en tvångsmässig likvidation?

text: 5) Med vem ska kommunikation ske efter det att den juridiska personen blivit upplöst?

text: 6) Kan en upplöst juridisk person begära omprövning av eller överklaga ett beslut om skatt? Vem är då behörig att företräda den upplösta juridiska personen?

text: I det följande redogörs i huvudsak för vad som gäller för aktiebolag. Motsvarande bestämmelser finns dock beträffande ekonomiska föreningar (11 kap. lagen om ekonomiska föreningar [1987:667], LEF), handelsbolag (2 kap. 24-45 §§ lagen [1980:1102] om handelsbolag och enkla bolag, HBL) och stiftelser (

text: 7 kap.

text: stiftelselagen

text: [1994:1220]). För stiftelser gäller så speciella förhållanden att de inte behandlas i detta ställningstagande.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Likvidationsförfarandet

text: Ett aktiebolag kan upplösas genom likvidation. Detta kan ske antingen frivilligt genom beslut av bolagsstämma eller tvångsmässigt genom beslut av Bolagsverket eller allmän domstol. Vid en frivillig likvidation utser Bolagsverket en eller flera likvidatorer och vid en tvångslikvidation utses likvidatorn/likvidatorerna av Bolagsverket eller allmän domstol (

text: 25 kap. 28 § aktiebolagslagen

text: [2005:551], ABL, och 11 kap. 6 b § LEF). Likvidatorn träder i styrelsens och den verkställande direktörens ställe och ska vidta de åtgärder som syftar till att få till stånd en skyndsam och för aktieägarna gynnsam avveckling av bolaget (

text: 25 kap. 30 §

text: ABL). När det gäller handelsbolag äger alla bolagsmännen i förening rätt att företräda bolaget under likvidationen, om inte något annat har avtalats eller särskild likvidator har förordnats (

text: 2 kap. 31 §

text: HBL).

text: En likvidator för ett aktiebolag ska snarast efter tillträdet ansöka hos Bolagsverket om kallelse på bolagets okända borgenärer enligt lagen (

text: ) om kallelse på okända borgenärer, LKOB (

text: 25 kap. 34 §

text: ABL). För andra juridiska personer görs ansökan hos Kronofogdemyndigheten. Till ansökan ska en förteckning över kända borgenärer bifogas (

text: 4 §

text: LKOB). I en kallelse som ska kungöras i Post- och Inrikes Tidningar föreläggs okända borgenärer att anmäla sina fordringar senast sex månader från dagen för kallelsen. Vidare ska ansvarig myndighet senast en månad före anmälningstidens utgång skicka underrättelser om kallelsen till alla borgenärer som har tagits upp i förteckningen över kända borgenärer (

text: 5 §

text: LKOB). En borgenär, som inte finns med i förteckningen över kända borgenärer och som underlåter att anmäla sin fordran inom den föreskrivna tiden, förlorar rätten att kräva ut fordringen, om han inte visar att gäldenären har känt till den före anmälningstidens utgång (

text: 6 §

text: LKOB).

text: 3.2 Bolagets upplösning

text: När verksamheten har avvecklats och alla kända skulder betalats skiftas de återstående tillgångarna (

text: 25 kap. 38 §

text: ABL). Därefter lämnar likvidatorn slutredovisning (

text: 25 kap. 40 §

text: ABL). Ett bolag är upplöst när likvidatorn har lagt fram slutredovisningen (

text: 25 kap. 41 §

text: ABL). Likvidatorn ska genast anmäla detta till Bolagsverket för registrering.

text: Att bolaget är upplöst innebär att det har förlorat sin rättskapacitet, dvs. möjlighet att ikläda sig nya rättigheter och skyldigheter, och partshabilitet, dvs. behörighet att uppträda som part i rättegång (

text: RÅ 1999 ref. 34

text: och

text: RÅ 1991 not. 9

text: Bolagets upplösning påverkar inte äganderätten till bolagets icke skiftade tillgångar eller ansvaret för bolagets skulder. Bolaget blir inte genom upplösningen icke-existerande utan endast overksamt. Ett upplöst bolag har inte längre några fungerande bolagsorgan och inte heller någon ställföreträdare. Bolaget saknar således rättskapacitet och partshabilitet. Eftersom bolaget även efter upplösningen kan äga tillgångar som inte har skiftats och fortfarande kan ansvara för förpliktelser kan man tala om att ett upplöst bolag har en passiv men ingen aktiv rättskapacitet och därmed heller ingen partshabilitet (Lindskog,

text: Aktiebolagslagen

text: 12:e och 13:e kap. Kapitalskydd och likvidation, andra upplagan, s. 193-194 och 349).

text: 3.3 Fortsatt likvidation

text: Om en tillgång framkommer för bolaget efter dess upplösning enligt

text: 25 kap. 41 §

text: ABL eller om talan väcks mot bolaget eller det av annat skäl uppkommer behov av en likvidationsåtgärd ska likvidationen fortsätta (

text: 25 kap. 44 § första stycket

text: ABL). I sådant fall är bolaget inte längre att anse som upplöst (

text: prop. 1975:103 s. 515

text: I den mån det behövs för avveckling av bolagets rättsförhållanden har således även ett upplöst bolag självständig rättskapacitet och kan återuppstå i den omfattning som krävs för att det ifrågavarande rättsförhållandet ska kunna bli slutligt utrett. En förordnad likvidator som avslutat sitt uppdrag är behörig att vidta likvidationsåtgärder efter upplösningen utan något nytt förordnande (Lehrberg, I aktiebolagens skymningsland, 1990, s. 134-136).

text: 3.4 Avregistrering utan föregående likvidation

text: Ett handelsbolag kan under vissa omständigheter avregistreras genom beslut av Bolagsverket (

text: 17 § handelsregisterlagen

text: [1974:157]). För en ekonomisk förening finns möjlighet att upplösas utan likvidation genom regeln i 11 kap. 18 § LEF.

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Skatteverkets möjligheter att granska och fatta beslut m.m. (fråga 1 – 4)

text: Den första frågan som bör ställas är vad som avses med att ”talan väcks mot bolaget”. Om Skatteverkets beslut om skatt kan anses falla in under lagtextens ordalydelse skulle det redan på denna grund vara möjligt att meddela ett sådant beslut mot ett upplöst bolag.

text: Visserligen bör syftet med bestämmelsen vara att det är ett allmänt intresse att den som menar sig ha ett anspråk på ett upplöst bolag också ska kunna föra en sådan talan, vilket ligger i linje med principen att ett bolag som inte förmår att infria sina skulder ska upplösas genom konkurs och inte likvidation. Lagtextens ordalydelse talar dock för att det i uttrycket ”talan väcks mot bolaget” inte kan inrymmas Skatteverkets beslut om skatt.

text: Frågan som återstår är då om det allmännas intresse att få till stånd en riktig beskattning av bolaget utgör ett sådant skäl som innebär att det uppkommer behov av fortsatta likvidationsåtgärder.

text: Med likvidationsåtgärder menas varje åtgärd som förutsätter att det upplösta bolaget har en ställföreträdare. Behov av likvidation anses föreligga om det motiveras av ett skyddsvärt intresse. Det saknar betydelse vem intresset tillkommer (jfr Lindskog a.a. s. 355).

text: Vad avser bolag som upplösts efter en s.k. underskottskonkurs har Skatteverket bedömt att ett efterföljande beslut om skatt att betala inte kan anses utgöra ett sådant skäl som medför att behov av likvidationsåtgärd uppkommer. Ett tungt vägande skäl för denna slutsats är att det måste föreligga ett meningsfullt likvidationsbehov för att en likvidation ska inledas. Ett sådant behov kan inte anses föreligga om ett bolag upplösts genom en underskottskonkurs (se Skatteverkets stödsvar ”Kan Skatteverket fatta ett beskattningsbeslut mot ett efter konkurs upplöst aktiebolag?” den 17 februari 2011).

text: En underskottskonkurs föreligger när tillgångarna inte räcker till för att ge samtliga borgenärer full betalning för sina fordringar. Detta är inte fallet när ett bolag upplösts efter en likvidation.

text: Ett aktiebolag som upplösts genom likvidation (frivillig) har ansetts ha fortsatt partshabilitet i en skatteprocess rörande bolagets inkomsttaxering (

text: RÅ 1999 ref. 34

text: ). Bolaget upplöstes under tiden processen i länsrätten fortfarande pågick. Högsta förvaltningsdomstolen ansåg att taxeringsprocessen innebar att det förelåg behov av fortsatta likvidationsåtgärder. Kammarrätten i Stockholm har funnit att Skatteverket varit oförhindrat att sedan ett bolag har upplösts genom likvidation meddela omprövningsbeslut samt besluta om skattetillägg avseende fordringar som uppkommit före upplösningen (se dom den 27 oktober 2008, mål nr 5253-08). Högsta förvaltningsdomstolen meddelade inte prövningstillstånd. Se även Kammarrättens i Stockholm dom den 18 november 1997, mål nr 1975-1997.

text: Till skillnad från vad som gäller vid en avslutad underskottskonkurs får det efter ett avslutat likvidationsförfarande anses finnas ett skyddsvärt behov och ett berättigat krav för det allmänna att kunna besluta om en korrekt beskattning av det upplösta bolaget. Mot bakgrund härav och föreliggande praxis gör Skatteverket bedömningen att det är möjligt för Skatteverket att inleda en granskning av bolaget, fatta beslut om skatt (både för- och nackdelsbeslut) mot bolaget eller att fortsätta en pågående skatteprocess, trots att bolaget är upplöst genom likvidation. Det saknar betydelse om det är fråga om en frivillig likvidation eller en tvångslikvidation.

text: Skatteverket bedömer också att när det gäller bolag eller föreningar som har upplösts till följd av ett avregistreringsförfarande så har verket samma möjligheter att fatta beslut och fortsätta processer som i de situationer då upplösningen föregåtts av ett likvidationsförfarande.

text: Samma bedömning görs vad gäller brittiska Ltd-bolag som upplösts genom ”Voluntary strike off and dissolution”, dvs. avregistrering efter egen ansökan.

text: Möjligheten att fatta beslut om skatt efter att bolaget har blivit upplöst förutsätter dock att skattefordran inte bortfallit på grund av bestämmelsen i 6 § LKOB. Efter att ett bolag har blivit upplöst genom likvidation kan Skatteverket endast fastställa ”kända” skattefordringar. När det finns fastställda skattefordringar eller ingivna deklarationer som medför skatt att betala är skattefordran alltid känd. Frågan är vad som gäller för skattefordringar som fastställs efter utredning. Vid utebliven eller felaktig redovisning kan Skatteverket få kännedom om fordringarna först efter kontrollåtgärder. Skatteverket anser att en skattefordran endast i undantagsfall får anses vara okänd för det upplösta bolaget. Frågan om skatteskulder alltid ska anses vara kända är föremål för prövning av Högsta domstolen (

text: T 2247-12

text: ). Det är dock viktigt att Skatteverket i samband med en likvidation skyndsamt gör en kontroll av eventuella latenta skattefordringar och informerar likvidatorn om att en skatteutredning pågår.

text: 4.2 Behörig företrädare (fråga 5)

text: Den likvidator som har haft hand om likvidationen av bolaget företräder, som huvudregel, det upplösta bolaget om det blir fråga om fortsatt likvidation. Om en tidigare företrädare för bolaget är missnöjd med likvidatorns beslut att inte fortsätta likvidationen måste den tidigare företrädaren begära att likvidatorn entledigas och att en ny likvidator förordnas (

text: NJA 2011 s. 774

text: En likvidator ska genast låta registrera sitt beslut att fortsätta likvidationen. Att registrering av fortsatt likvidation inte skett saknar dock betydelse vad gäller bolagets rättskapacitet och partshabilitet (se

text: RÅ 1999 ref. 34

text: Om den tidigare likvidatorn inte kan fortsätta som likvidator kan Skatteverket göra en anmälan till Bolagsverket som har att förordna likvidator när bolag i likvidation saknar sådan behörig företrädare. Det kan också bli aktuellt att vända sig till rätten om en ekonomisk förening upplösts utan föregående likvidation enligt 11 kap. 18 § LEF, då det i dessa fall saknas tidigare förordnad likvidator.

text: För handelsbolag finns ingen regel som innebär att Bolagsverket kan förordna en likvidator när ett handelsbolag i likvidation saknar sådan. Om ett upplöst handelsbolag saknar förordnad likvidator ska Skatteverket därför vända sig till samtliga bolagsmän i förening, om det inte framgår att bolagsmännen avtalat något annat.

text: 4.3 Det upplösta bolagets möjligheter att begära omprövning eller överklaga (fråga 6)

text: Om det efter upplösningen framkommer tillgångar som tillhör bolaget, t.ex. att bolaget har ett fordringsanspråk mot någon, finns det behov för det upplösta bolaget att göra gällande sitt anspråk.

text: Vilka möjligheter har då ett upplöst bolag att begära omprövning av eller överklaga ett beslut om skatt? Ett upplöst bolag kan ha rättskapacitet i den mån det behövs för avvecklingen av bolagets rättsförhållanden. Högsta domstolen har i ett fall ansett att likvidatorn har kunnat fullfölja talan (skadestånd pga. kontraktsbrott) för bolagets räkning mot hovrättens dom utan hinder av att bolaget trätt i likvidation och upplösts under pågående process (

text: NJA 1974 s. 584

text: ). Hovrätten har med beaktande av Högsta domstolens avgörande funnit att ett bolag som upplöstas genom likvidation har rättskapacitet och kan återuppstå i den omfattning som krävs för att det aktuella rättsförhållandet ska kunna bli slutligt utrett (Göta HovR:s beslut den 20 januari 2012, mål nr Ö 1357-11). Frågan gällde ett bolag som hade väckt talan mot en person och gjort gällande fordringsanspråk. Av förbiseende hade likvidationen avslutats innan processen var klar. En månad därefter hade bolaget gjort en anmälan om likvidationens återupptagande. Hovrättens beslut överklagades men Högsta domstolen meddelade inte prövningstillstånd. I ett äldre rättsfall fann Högsta förvaltningsdomstolen att likvidatorn för ett upplöst bolag var berättigad att återkräva skattemedel (

text: RÅ 1931 ref. 39

text: En begäran om omprövning eller ett överklagande från ett upplöst bolag kan inte avvisas endast på den grunden att bolaget saknar rättskapacitet. En förutsättning för prövning i sak är dock att bolaget företräds av en likvidator eller annan behörig företrädare för ett bolag i likvidation (se ovan under 4.2).


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 134617-09/111

status: upphävt

title: Flytt av pensionsförsäkringar

text: Nytt: 2020-06-29

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2020-06-15, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att hela värdet i två eller flera pensionsförsäkringar med samma försäkringstagare och försäkrad får flyttas till en enda nytecknadpensionsförsäkring med samma person som försäkrad och som försäkringstagaren till de ursprungliga försäkringarna tecknar i samband med överföringen av de värden som finns i dessa försäkringar.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fr.o.m. den 1 januari 2000 har det — med undantag för det s.k. flyttstoppet 2007-02-02—2008-04-30 — varit möjligt att utan skattekonsekvenser flytta pensionsförsäkringskapital. Flyttregeln, som är ett undantag från bestämmelsen om att pensionsförsäkringar inte får återköpas, medger att pensionsförsäkringens hela värde kan överföras direkt till en annan pensionsförsäkring meddelad av samma eller annan försäkringsgivare förutsatt att försäkringstagaren tecknar den mottagande försäkringen i samband med överföringen och att samma person är försäkrad.

text: Flera livförsäkringsföretag erbjuder avtal om pensionsförsäkring som medger flytträtt. Det har också blivit alltmer vanligt med flytträtt i kollektivavtalad försäkring. Det förekommer att personer har flera olika avtalspensioner eller privata pensionsförsäkringar på mindre belopp. För att få en bättre överblick och lägre avgifter på pensionssparandet finns önskemål om att kunna lägga samman flera försäkringar i en och samma försäkring.

text: Mot bakgrund av ovanstående har fråga uppkommit om flyttregeln omfattar inte enbart överföring av hela värdet i en enda pensionsförsäkring till en nytecknad mottagande sådan försäkring utan även överföring av hela värdet i två eller flera pensionsförsäkringar till en nytecknad mottagande pensionsförsäkring.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: De kvalitativa reglerna anger de tekniska villkoren för en pensionsförsäkring avseende ändamålet, förmånstagarkretsen, inlåsning av kapitalet, utbetalningsvillkoren, förfoganderätten m.m. Av

text: 58 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, framgår bl.a. att försäkringsavtalet ska innehålla villkor att försäkringen inte får pantsättas, belånas, ändras på sådant sätt att den inte längre uppfyller villkoren för pensionsförsäkring, överlåtas eller återköpas i andra fall än som avses i 58 kap. 17 eller 18 §§ IL.

text: I

text: 58 kap. 18 § tredje stycket

text: IL stadgas bl.a. att bestämmelserna i

text: 58 kap.

text: IL inte hindrar en överföring av hela pensionsförsäkringens värde direkt till en annan pensionsförsäkring än som avses i

text: 58 kap. 5 §

text: IL (vissa försäkringar som meddelats i en försäkringsrörelse som inte bedrivs från ett fast driftställe i Sverige) om försäkringstagaren tecknar den i samband med överföringen hos samma eller annan försäkringsgivare med samma person som försäkrad. Bestämmelsen fanns från början i punkt 1 sextonde stycket av anvisningarna till

text: 31 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: , KL.

text: I förarbetena till bestämmelsen,

text: prop. 1998/99:87 s. 327

text: anges följande.

text: "En försäkringstagare som med stöd av försäkringsvillkor eller med försäkringsgivarens samtycke vill flytta sitt tillgodohavande för att fortsätta försäkringssparandet hos en annan försäkringsgivare bör kunna göra detta utan att hindras av nuvarande inskränkningar i KL för återköpsrätten. En förutsättning för att inte överföringen skall anses som återköp bör vara att det nya avtalet kan ses som en direkt fortsättning av det gamla livförsäkringsavtalet. (--). Det bör således krävas som förutsättning för flyttning att den nya försäkringen är av motsvarande slag som den tidigare försäkringen samt att försäkringens behållning överförs direkt från den gamla försäkringsgivaren till den nya försäkringsgivaren, så att t.ex. inga kontanter betalas ut. Som Riksskatteverket har framhållit bör en eventuell ändring i skattereglerna även gälla överföringar mellan pensionsförsäkringar hos en och samma försäkringsgivare. Skäl till sådana byten torde nämligen finnas i den mån en önskad förändring inte kan göras genom att ändra villkoren i den försäkring som redan finns. Om det finns flera sådana försäkringar i samma bolag bedöms varje försäkring för sig. Det bör därför införas ett uttryckligt undantag från reglerna i KL om återköp av pensionsförsäkringar för flyttning av livförsäkringssparande. Som en förutsättning skall gälla att hela värdet överförs direkt till en ny pensionsförsäkring. Det innebär att försäkringen skall uppfylla kraven för den erhållna skatteförmånen, såväl före som efter flyttningen, samt, om flyttningen skall ske till en annan försäkringsgivare, att försäkringens behållning överförs direkt till den nya försäkringsgivaren. Från skattesynpunkt torde de olika försäkringarna vid flyttning därmed kunna betraktas som samma avtal."

text: I författningskommentaren (s. 450) avseende i propositionen förslagen ändring i punkt 1 av anvisningarna till

text: 31 §

text: KL uttalas följande:

text: "I sextonde stycket har ett tillägg gjorts beträffande "flyttning" av en pensionsförsäkring. (- -).

text: I syfte att underlätta möjligheten att flytta ett livförsäkringssparande godtas en överföring av värdet från en pensionsförsäkring till en annan pensionsförsäkring med samma person som försäkrad. Överföringen skall varken utgöra en skattepliktig intäkt eller medföra avdragsrätt för pensionsspararen.

text: En förutsättning för att detta skall få ske är att det ingås ett nytt försäkringsavtal som uppfyller de krav som gäller för att försäkringen skall anses som pensionsförsäkring. Det åligger den försäkringsgivare med vilket avtal ursprungligen har träffats att kontrollera att det föreligger ett sådant avtal innan försäkringens värde överförs. Överföringen av medel skall ske direkt till den nya försäkringen. (--)

text: Flyttning av medel bör endast kunna avse hela tillgodohavandet för en och samma försäkring."

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Fråga är om flyttbestämmelsen avser att enbart medge flytt av hela kapitalet i en enda pensionsförsäkring eller om den även omfattar flytt av hela värdet i två eller flera olika pensionsförsäkringar till en nytecknad mottagande pensionsförsäkring.

text: Vissa av de ovan återgivna förarbetsuttalandena kan tolkas som att enbart överföring av hela värdet i en enda försäkring åsyftats. Lagtextens ordalydelse innefattar dock enligt Skatteverkets bedömning inte någon begränsning av den innebörden att en överföring av två eller flera pensionsförsäkringar till en för detta ändamål nytecknad pensionsförsäkring inte skulle medges. Med hänsyn till lagtextens ordalydelse finner Skatteverket att flyttregeln även omfattar det fall att hela värdet i två eller flera olika pensionsförsäkringar i ett sammanhang förs över till en nytecknad mottagande pensionsförsäkring, förutsatt att övriga villkor för flytten är uppfyllda. Detta innebär att den mottagande försäkringen tecknas i syfte att ta emot kapitalet från de försäkringar som omfattas av flytten, vilket i sin tur förutsätter att det redan vid avtalets tecknande är bestämt av avtalsparterna vilka försäkringar som omfattas av flytten.

text: Skatteverket anser att detta gäller såväl överföring av värdet i två eller flera pensionsförsäkringar tecknade i ett och samma försäkringsbolag som flytt av två eller flera pensionsförsäkringar tecknade i två eller flera olika försäkringsbolag förutsatt att den mottagande pensionsförsäkringen är tecknad i samband med flytten av alla de äldre försäkringarna.

text: Sammanfattningsvis innebär detta ställningstagande att hela värdet i två eller flera pensionsförsäkringar med samma försäkringstagare och försäkrad får flyttas till en och samma pensionsförsäkring som försäkringstagaren till de ursprungliga försäkringarna tecknar i samband med överföringen och som har samma person försäkrad som de äldre försäkringarna.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 136374-15/111

title: Tillhandahållande av försäkring i samband med försäljning av varor och tjänster, mervärdesskatt

text: Nytt: 2023-05-31

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Garantier som lämnas av säljaren av en vara eller tjänst och som skyddar köparen mot skador som uppkommer på grund av brister som säljaren är ansvarig för utgör inte försäkringar. Sådana garantiåtaganden ska ses som en underordnad del av den vara eller tjänst som garantin avser.

text: Säljaren av en vara eller en tjänst kan även erbjuda köparen försäkringar som är undantagna från skatteplikt. Om köparen i så fall kan välja att teckna försäkringen mot en separat ersättning ska försäkringen ses som en separat tjänst i förhållande till försäljningen av varan eller tjänsten. Detsamma gäller om köparen kan avstå från att teckna försäkringen och då får betala ett reducerat pris.

text: Om försäkringen ingår i priset för varan eller tjänsten och köparen inte har någon möjlighet att avstå från att teckna försäkringen mot ett reducerat pris, rör det sig om ett enda sammansatt tillhandahållande. Priset för försäkringen ska då ingå i beskattningsunderlaget för försäljningen av varan eller tjänsten.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ”Mervärdesskatt på avbeställningsskydd och avbokningsavgifter vid hotell och stugbokningar” från den 8 mars 2006 (dnr

text: 131 652494-05/111

text: ). Det nya ställningstagandet innebär bland annat att avbeställningsskydd som hotell eller stuguthyrningsföretag erbjuder kunden mot särskild ersättning ska ses som en separat tjänst. Ersättningen för avbeställningsskyddet ska inte ingå i beskattningsunderlaget för uthyrningen utan ska behandlas som ersättning för en försäkringstjänst som är undantagen från skatteplikt

text: 2 Frågeställning

text: Vid försäljning av varor och tjänster förekommer det att köparen ges möjlighet att samtidigt köpa försäkringar som täcker olika typer av skador som har samband med varan eller tjänsten. Om det är säljaren av varan eller tjänsten som också tillhandahåller försäkringen uppkommer frågan om försäkringen ska behandlas som en separat tjänst i förhållande till försäljningen av varan eller tjänsten.

text: I svensk praxis har bland annat självriskreducering vid biluthyrning ansetts som underordnad biluthyrningen. Efter EU-domstolens dom i

text: mål C-224/11

text: , BGŻ Leasing, har fråga uppkommit om denna praxis står i överensstämmelse med EU-rätten.

text: Skatteverket ger i detta ställningstagande sin syn på hur tillhandahållande av försäkring i samband med försäljning av varor och tjänster ska behandlas vad gäller mervärdesskatten.

text: 131 652494-05/111

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Mervärdesskattelagen

text: Omsättning av varor och tjänster är skattepliktig om ingenting annat särskilt anges (

text: 3 kap 1 § mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML).

text: Från skatteplikt undantas omsättning av försäkrings- och återförsäkringstjänster, inbegripet tjänster avseende försäkringar och återförsäkringar som tillhandahålls av försäkringsmäklare eller andra förmedlare av försäkringar (

text: 3 kap. 10 §

text: ML och

text: artikel 135.1 a i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: 3.2 Svensk rättspraxis

text: Högsta förvaltningsdomstolen har ansett att tillhandahållandet av försäkring i samband med försäljning av vitvaror var ett underordnat led vid omsättningen av vitvarorna. Köparen av varan kunde vid köpet få teckna en självriskförsäkring hos ett försäkringsbolag. Priset för varan var detsamma även om köparen inte ville ha självriskförsäkringen (

text: RÅ 2004 not. 46

text: Högsta förvaltningsdomstolen har bedömt en så kallad plusgaranti som kunde tecknas till en extra kostnad i samband med köp av hemelektronikprodukter och som gällde mot tillverkningsfel under fem år från det att varan köptes. Högsta förvaltningsdomstolen fann att plusgarantin inte var en försäkring eftersom ett tillverkningsfel inte är en sådan typisk oviss händelse som en försäkring är avsedd ge skydd för (

text: HFD 2011 not. 97

text: Skatterättsnämnden har ansett att en så kallad snöförsäkring inte var en försäkringstjänst. Snöförsäkringen innebar att köpare av skidresor fick ökade möjligheter att frånträda avtalet med arrangören vid dålig snötillgång på resmålet. Snöförsäkringen ingick i priset på resan och gick inte att välja bort mot ett lägre pris. Nämnden ansåg att snöförsäkringen närmast var ett garantiåtagande och inte en försäkring. Nämnden gjorde en jämförelse med det avbeställningsskydd som kunden kunde teckna som ett tillägg. I det fallet var det fråga om ett skydd mot skador till följd av händelser på kundens sida. Avbeställningsskyddet var därför av annan karaktär än snöförsäkringen (SRN 2009-12-18).

text: Kammarrätten i Göteborg har bedömt ett fall där det i hyran för en bil ingick en ansvarsförsäkring som täckte ansvar för de person- och sakskador som det uthyrda fordonet orsakade. Kunden kunde också välja att köpa tilläggsförsäkringar som reducerade eller eliminerade kostnader för skador och stöld i samband med biluthyrningen. Kammarrätten fann att dessa tilläggsförsäkringar var underordande biluthyrningstjänsten (KRNG 2012-02-06, mål nr 6706-6709-10). Kammarrätten i Stockholm har kommit fram till samma slutsats i två tidigare domar som också handlar om tilläggsförsäkringar i samband med biluthyrning (KRNS 2009-09-29, mål nr 2980-2985-09 och KRNS 2010-06-07, mål nr 3903-3908-09).

text: 3.3 EU-domstolens praxis

text: Enligt en allmän uppfattning kännetecknas en försäkringstransaktion av att en försäkringsgivare åtar sig att, mot förskottsbetalning av en premie, tillhandahålla försäkringstagaren den prestation som parterna kom överens om när avtalet ingicks, för det fall försäkringsrisken skulle förverkligas. Uttrycket försäkringstransaktioner är tillräckligt omfattande för att innefatta försäkringsskydd som ges av en beskattningsbar person som inte själv är försäkringsgivare, men som inom ramen för en kollektiv försäkring ger sina kunder ett sådant försäkringsskydd genom prestationerna från en försäkringsgivare som svarar för försäkringsrisken (

text: , CPP, punkterna 17 och 22).

text: I mervärdesskattehänseende ska varje tillhandahållande i regel anses som fristående och självständigt. Icke desto mindre ska flera formellt sett fristående tillhandahållanden, som skulle kunna utföras separat och som därmed var för sig skulle vara skattepliktiga eller undantagna från skatteplikt, under vissa omständigheter, anses utgöra en enda transaktion när de inte är självständiga (

text: , BGŻ Leasing, punkterna 29-30).

text: Det är fråga om en enda transaktion när två eller flera delar eller handlingar från en beskattningsbar person har ett så nära samband att de tillsammans objektivt sett utgör en enda odelbar ekonomisk transaktion och att det därför vore konstlat att försöka skilja dem från varandra (

text: , BGŻ Leasing, punkt 30).

text: Det är också fråga om en enda transaktion när det kan konstateras att en eller flera delar utgör det huvudsakliga tillhandahållandet och att en eller flera andra delar ska betraktas som underordnade tillhandahållanden som skattemässigt ska behandlas på samma sätt som det huvudsakliga tillhandahållandet (

text: , BGŻ Leasing, punkt 30).

text: Ett tillhandahållande, som ur ett ekonomiskt perspektiv utgörs av en enda tjänst, får inte delas upp på ett fiktivt sätt med följden att mervärdesskattesystemets funktion försämras (

text: , BGŻ Leasing, punkt 31).

text: För att avgöra om flera tillhandahållanden utgör flera fristående tillhandahållanden eller ett enda tillhandahållande är det av vikt att undersöka vilka delar som är kännetecknande för transaktionen i fråga. Det finns inte någon absolut regel för hur omfattningen av ett tillhandahållande ska bedömas i mervärdesskattehänseende. Vid bedömningen av ett tillhandahållandes omfattning ska därför samtliga faktiska omständigheter beaktas (

text: , BGŻ Leasing, punkt 32).

text: Domstolen har ansett att en leasingtjänst och tillhandahållandet av en försäkring av leasingobjektet i princip inte kan anses ha ett så nära samband att det är fråga om en enda transaktion. Även om försäkringstjänsten underlättade åtnjutandet av leasingtjänsten ansåg domstolen att den i första hand utgjorde ett ändamål i sig. Domstolen konstaterade att leasinggivaren krävde att egendomen skulle vara försäkrad men att leasingtagaren var fri att själv välja försäkringsbolag. Att de olika tjänsterna fakturerades och prissattes separat gav uttryck för avtalsparternas intressen. Leasingtagaren var i första hand intresserad av att köpa en leasingtjänst och endast i andra hand av att köpa en försäkringstjänst. Leasingtagarens beslut att köpa även försäkringstjänsten genom leasinggivaren fattades oberoende av beslutet att sluta ett leasingavtal (

text: , BGŻ Leasing punkterna 39 och 42-45).

text: 4 Bedömning

text: Garantier som lämnas av säljaren av en vara eller tjänst och som skyddar köparen mot skador som uppkommer på grund av brister som säljaren är ansvarig för utgör inte försäkringar. Det kan handla om produktgarantier som avser tillverkningsfel hos en vara eller ”resegarantier” som ersätter en resenär om ett färdmedel är försenat. Sådana garantiåtaganden ska ses som en underordnad del av den vara eller tjänst som garantin avser.

text: EU-domstolen har uttalat att en leasingtjänst och en försäkring av leasingobjektet i princip inte kan anses ha ett så nära samband att det är fråga om en enda transaktion. Detta gäller enligt domstolen särskilt när de olika tjänsterna faktureras och prissätts separat och leasingtagarens beslut att köpa även försäkringen fattas oberoende av beslutet att sluta leasingavtalet. Enligt Skatteverkets bedömning är dessa viktiga kriterier vid bedömningen av om försäkringen ska ses som en separat tjänst.

text: Om köparen kan välja att teckna försäkringen mot en separat ersättning ska försäkringen ses som en separat tjänst i förhållande till försäljningen av varan eller tjänsten. Detsamma gäller om köparen kan avstå från att teckna försäkringen och då får betala ett reducerat pris.

text: Exempel 1 - avbeställningsskydd

text: Fråga: Kan avbeställningsskydd vid rumsuthyrning vara en separat tjänst?

text: Svar: Ja. När ett hotell eller ett stuguthyrningsföretag mot särskild ersättning erbjuder kunden avbeställningsskydd i samband med bokning av rum eller stuga, ska avbeställningsskyddet ses som en separat tjänst. Ersättningen för avbeställningsskyddet ska inte ingå i beskattningsunderlaget för uthyrningen utan ska behandlas som ersättning för en försäkringstjänst som är undantagen från skatteplikt. Om kunden måste betala en avbokningsavgift när han utnyttjar avbeställningsskyddet och uthyrningen inte kommer till stånd utgör avbokningsavgiften inte ersättning för någon tillhandahållen tjänst.

text: Exempel 2 - trafikförsäkring

text: Fråga: Kan trafikförsäkringen vid biluthyrning vara en separat tjänst?

text: Svar: Nej. Trafikförsäkring för motorfordon är obligatorisk enligt

text: trafikskadelagen (1975:1410)

text: . Det är ägaren eller innehavaren av fordonet som är skyldig att fullgöra försäkringsplikten. Det finns ingen möjlighet för hyrestagaren att välja till eller avstå från detta försäkringsskydd. Vid uthyrning av motorfordon kan trafikförsäkringen för fordonet därför inte ses som en separat tjänst.

text: Exempel 3 – själriskreducering

text: Fråga: Kan självriskreducering vid biluthyrning vara en separat tjänst?

text: Svar: Ja. Om självriskreduceringen inte ingår i bilhyran utan köps till mot en särskild ersättning är den en separat tjänst. Detsamma gäller om den kan väljas bort mot ett reducerat pris. Ersättningen för självriskreduceringen ska då inte ingå i beskattningsunderlaget för uthyrningen utan ska behandlas som ersättning för en försäkringstjänst som är undantagen från skatteplikt


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 136381-12/111

title: Nyheter i namnlagen avseende namn som förvärvats i annat EES-land

text: Nytt: 2017-05-31

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Upphävande av fyra ställningstagaden om namn, dnr

text: 131 235237-17/111

text: 1 Sammanfattning av nyheterna

text: Från och med den 1 mars 2012 är det möjligt att anmäla ett namn (EES-namn) för den som annars inte har kunnat få namnet med tillämpning av

text: namnlagen

text: . Den nya49 a§ är i första hand avsedd för svenska medborgare med anknytning till ett EES-land eller Schweiz, men kan användas av alla som är folkbokförda i Sverige. Även namn som förvärvats före den 1 mars 2012 omfattas av bestämmelsen. Förutsättningarna är i korthet följande:

text: Förvärvet ska ha skett i ett EES-land eller Schweiz.

text: Det ska ha skett genom födelse, giftermål eller annan familjerättslig händelse. Tidpunkten saknar betydelse.

text: Personen ska ha haft anknytning till landet där namnet förvärvades.

text: Förnamn får inte vara alltför egenartade.

text: Det krävs i vissa fall samtycke eller medgivande från domstol för att ett barn ska kunna byta efternamn.

text: Förvärvet och anknytningen till det andra landet liksom relationen till personen som namnet förvärvats från ska styrkas om uppgifterna inte finns registrerade i folkbokföringen.

text: 2 Bakgrund

text: Svenska medborgare kan i princip inte förvärva namn på annat sätt än med stöd av

text: namnlagen (1982:670)

text: , NL. Detta gäller även personer som har ytterligare ett medborgarskap. I förhållande till NL är dessa personer enbart svenska medborgare. Namn vid födelse, giftermål eller andra familjerättsliga förvärv anmäls avgiftsfritt till Skatteverket enligt bestämmelserna i

text: 10 §§

text: NL och

text: 32 §§

text: NL. Vill en person bära ett annat namn, exempelvis ett dubbelt efternamn, sker det genom avgiftsbelagd ansökan hos Patent- och registreringsverket (administrativt förvärv av namn).

text: EU-rätten saknar gemensamma regler för medlemsstaterna, men har ändå haft ett inflytande på den internationella namnrätten genom att EU-domstolen slagit fast att nationell rätt i vissa fall stridit mot förbudet mot diskriminering respektive rätten till fri rörlighet för unionsmedborgare. Skatteverkets ståndpunkt har varit att domarna endast kan beaktas inom ramen för svensk lag. Ett namn eller en kombination av namn som går utöver vad NL tillåter har inte godtagits utan personen har hittills varit hänvisad till Patent- och registreringsverket för att där ansöka om namnet.

text: Under senare år har NL alltmer uppfattats som otidsenlig. När europeiska kommissionen ifrågasatte NL:s förenlighet med EU-rätten i ett svenskt ärende avseende dubbelnamn för barn med både svenskt och spanskt medborgarskap, har frågan om EES-namn lyfts ur den pågående översynen av NL och utretts särskilt inom justitiedepartementet. Utredningen utmynnade i ett förslag till ny lagstiftning i regeringens proposition 2011/12:12 Rätt till namn som förvärvats i en annan stat inom EES . Riksdagen antog förslaget 1 februari 2012.

text: 3 Ny bestämmelse om EES-namn

text: Den nya bestämmelsen i NL,49 a § (SFS 2012:66), gäller familjerättsliga förvärv i EES-land eller Schweiz. I EES ingår EU-länderna samt Norge, Island och Liechtenstein. Namnfrågan ska redan ha avgjorts enligt det förfarande den andra staten tillämpar på namnförvärv. Det saknar betydelse när förvärvet skedde.

text: Det kan vara fråga om ett namn som förvärvats genom anmälan eller direkt på grund av lag, s.k. automatförvärv Det är inte tillräckligt att det finns en rätt att få namnet enligt det andra landets lagstiftning eller namntradition.

text: Exempel på automatförvärv

text: Ett barn som vid födelsen blir medborgare i Spanien förvärvar automatiskt en kombination av pappans och mammans första del av efternamnen.

text: 3.1 Personer som omfattas

text: Bestämmelsen är inte begränsad till viss personkrets, men har i första hand betydelse för svenska medborgare med medborgarskap eller hemvist i EES-land eller Schweiz. Detsamma gäller för danska, finska och norska medborgare med hemvist i Sverige.

text: En utomnordisk medborgare eller islänning som har hemvist i Sverige förvärvar och ändrar namn enligt hemlandets bestämmelser. Han eller hon kan välja att förvärva, ändra eller behålla namn enligt svensk lag. Det innebär att det även står en sådan person fritt att anmäla namn med stöd av 49 a §.

text: Exempel på vilka som kan förvärva EES-namn:

text: En svensk medborgare med ytterligare medborgarskap inom EES eller i Schweiz

text: En svensk medborgare med hemvist i annat land inom EES eller Schweiz som tillåter namnförvärv för personer som är bosatta i landet.

text: En dansk, norsk eller finsk medborgare med hemvist i Sverige

text: 3.2 Familjerättsligt förvärv

text: Den nya bestämmelsen gäller endast namn som har förvärvats genom födelse, ingående av äktenskap eller partnerskap, skilsmässa eller annat familjerättsligt förhållande. Exempel på annat förhållande är adoption samt byte till makes eller förälderns namn. Det kan även vara ett förhållande som är okänt i NL men som är accepterat i förvärvslandet, exempelvis förvärv av samboendes namn.

text: Ett administrativt förvärvat EES-namn kan inte anmälas till Skatteverket. När en person vill bära ett sådant namn är han eller hon, precis som tidigare, hänvisad till Patent- och registreringsverket för byte av namn.

text: Ett namnbyte kan även ske utan beslut av myndighet. I exempelvis Storbritannien står det var och en fritt att byta namn, oavsett medborgarskap eller hemvist. Ett Deed of Change of Name, vanligen kallat Deed Poll, är att jämställa med ett administrativt förvärv. En svensk som bytt namn genom Deed Poll kan inte räkna med att få namnet godkänt med stöd av 49 a §.

text: 3.3 Anknytning

text: Det krävs att personen hade anknytning till förvärvslandet vid tidpunkten för förvärvet. Medborgarskap eller stadigvarande bosättning (hemvist) är vanligast, men det finns även möjlighet att ta hänsyn till annan särskild anknytning. Ett exempel är en svensk som gift sig med en person som är medborgare i ett EES-land eller Schweiz.

text: 3.4 Skyddsregler

text: 3.4.1 Säregna namn

text: Rätten att förvärva ett namn som ska bäras som förnamn gäller inte om namnet kan väcka anstöt eller antas leda till obehag för den som ska bära det i Sverige.

text: Regeln har sin motsvarighet i 34 § NL, men vid prövningen av EES-namnet ska hänsyn tas till att namnet redan bärs i ett annat land. Spärren har framför allt betydelse för barn.

text: 3.4.2 Förälders samtycke i vissa fall

text: När ett barn bär någon av föräldrarnas namn utan att föräldern är vårdnadshavare krävs för byte, i likhet med vad som gäller för byte enligt 6 § NL, att föräldern har samtyckt till förvärvet eller att domstol har funnit att detta är förenligt med barnets bästa.

text: 4 Nyförvärv eller ändring av EES-namn

text: 4.1 Förvärv i Sverige

text: En person som vill bära ett EES-namn i Sverige ska anmäla det till Skatteverket. Det kan bli aktuellt i samband med födelse eller ansökan om samordningsnummer för barn fött i utlandet, men kan även ske vid en senare tidpunkt, exempelvis vid inflyttning till Sverige. EES-namn får registreras här som ett förnamn, mellannamn eller efternamn även om namnet har en annan funktion i det andra landet.

text: 4.2 Styrkt förvärv m.m.

text: Ett EES-namn som förvärvats på annat sätt än genom direktförvärv vid födelse ska styrkas. Likaså ska anknytningen till förvärvslandet och till personen som namnet förvärvats från styrkas om uppgiften inte framgår av folkbokföringen.

text: Svenska medborgares utländska medborgarskap registreras inte i folkbokföringen. För en svensk medborgare som uppges ha förvärvat ett utländskt medborgarskap genom förälder bör Skatteverket, efter kontroll av den utländske förälderns medborgarskap i folkbokföringen, kunna utgå från att uppgiften stämmer.

text: Förvärv samt anknytning till land och person kan styrkas på olika sätt beroende på bl.a. förfarandet i det andra landet. Det står var och en fritt att själv avgöra vilka handlingar som bäst visar att det skett ett familjerättsligt förvärv i ett land som personen har anknytning till. Här nämns några exempel på handlingar som kan komma i fråga:

text: Pass styrker namn och medborgarskap

text: Födelsebevis eller registerutdrag från civilregister styrker namn och släktskap till framför allt föräldrar

text: Medborgarskapbevis styrker medborgarskap

text: Hemvistintyg styrker stadigvarande bosättning

text: 5 EES-namn i förhållande till NL

text: En anmälan om EES-namn prövas mot 49 a § först när övriga regler i NL är otillräckliga.

text: 5.1 Efternamn och mellannamn

text: Vid tillämpningen av efternamns- respektive mellannamnsreglerna i NL görs ingen skillnad för EES-namn. Exempelvis finns det inget som hindrar att ett par anmäler den ene makens EES-namn som gemensamt efternamn i samband med eller efter vigseln. Genom ett tillägg i 5 § första stycket NL har även en person som bär ett EES-namn genom födelse möjlighet att byta till förälders namn genom anmälan till Skatteverket.

text: 5.2 Förnamn

text: Ett förnamn som förvärvats med stöd av 30 § NL kan ändras med stöd av 31-32 §§ NL eller ersättas av EES-namn med stöd av 49 a § NL.

text: Ett EES-namn ändras genom ett nytt förvärv i ett EES-land eller Schweiz alternativt genom ansökan hos Patent- och registreringsverket. Med beaktande av att anmälningar om förnamn numera prövas i en generös anda (Skatteverkets ställningstagande Prövning av förnamns lämplighet från den 14 december 2009, dnr

text: 131 873272-09/111

text: ) kommer tillämpningen av 49 a § på förnamn sannolikt att vara mycket begränsad. Risken för att det ska uppstå en kollision mellan 49 a § och ändringsreglerna i 31-32 §§ NL borde därför vara liten.