designation: Kronofogdens ställningstagande 4/22

text: Beslutad av Ansvarig organisation Nr Ulrika Lindén Rättsavdelningen 4/22 Dokumentägare Beslutsdatum Dnr Ulrika Lindén 2022-06-28 KFM 11571-2022 Gäller fr.o.m. 2022-08-01

text: E-postadress: Postadress Besöksadress Telefon Telefax

text: Beslutad av Ansvarig organisation Nr Ulrika Lindén Rättsavdelningen 4/22 Dokumentägare Beslutsdatum Dnr Ulrika Lindén 2022-06-28 KFM 11571-2022 Gäller fr.o.m 2022-08-01

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1023 av den 20 juni 2019

text: om ramverk för förebyggande rekonstruktion, om skuldavskrivning och näringsförbud och om åtgärder för att göra förfaranden rörande rekonstruktion, insolvens och skuldavskrivning effektivare samt om ändring av

text: direktiv (EU) 2017/1132

text: Tillämpliga lagrum

text: Högre krav på rekonstruktörens kompetens

text: Urvalet ska göras ur särskilt lämpliga kandidater ur konkursförvaltarkollektivet Utöver de grundläggande kraven för konkursförvaltare krävs också att rekonstruktören är lämplig för uppdraget. Den omständigheten att någon är lämplig som konkursförvaltare innebär med andra ord inte per automatik att samma person är lämplig som rekonstruktör. En företagsrekonstruktion skiljer sig i grunden från en konkurs eftersom syftet med en rekonstruktion är att verksamheten ska leva vidare, medan syftet med en konkurs normalt är att avveckla verksamheten. Rekonstruktören måste därför ha mycket goda kunskaper i att driva företag och kunna göra de kommersiella överväganden som krävs för att få ett företag att gå med vinst. En konkursförvaltare som har erfarenhet av en s.k. driftskonkurs bör ofta vara bättre lämpad att hantera en företagsrekonstruktion än någon som inte har denna erfarenhet. Även någon som har konkursförvaltarbakgrund men som saknar erfarenhet av just driftskonkurs bör kunna utses till rekonstruktör om han eller hon har annan motsvarande erfarenhet. Det kan exempelvis handla om tidigare välmeriterad erfarenhet av företagsrekonstruktion eller av att ha bistått en annan konkursförvaltare vid en driftskonkurs. Det innebär att det inte är uteslutet att det i en enskild rekonstruktion, beroende på bl.a. storleken på företaget, de ekonomiska svårigheterna och andra

text: Övriga frågor

text: 4.1.1 Allmänt om kraven Ett första krav för att kunna utses till rekonstruktör är att den föreslagna rekonstruktören måste uppfylla de grundläggande kraven för att kunna förordnas som konkursförvaltare. Dessa krav behandlas utförligt i Kronofogdens ställningstagande Konkursförvaltarkretsen, 2/18/TSM. Endast personer som är särskilt kvalificerade och sedan en längre tid specialiserade på konkursförvaltning uppfyller kraven. Kraven innebär i huvudsak följande.

text: 4.1.2 Kravet på tillgång till kontorsorganisation I förarbetena uttrycks att tillgång till en adekvat kontorsorganisation utgör en förutsättning enligt

text: konkurslagen

text: för att förordnas till konkursförvaltare. Den som delegerar arbetsuppgifter utanför den egna eller gäldenärens organisation på ett olämpligt sätt bör kunna entledigas och inte anses lämplig för nya uppdrag (

text: prop. 2021/22:215 s. 313

text: och

text: 4.1.3 Opartiskhet I likhet med vad som gäller enligt 1996 års lag är det av stor vikt att rekonstruktören intar en självständig och opartisk hållning och att han eller hon beaktar både gäldenärens och borgenärernas intressen. Det ska därför aldrig komma i fråga att utse någon som har ett ägarintresse i gäldenären, eller är ställföreträdare eller revisor för gäldenären. Det ska inte heller vara möjligt att utse någon som tidigare haft en mer framträdande roll i företaget. I praktiken hindras dock detta redan av att sådana personer som regel inte uppfyller kraven för konkursförvaltare.

text: 4.3.1 Allmänt om erfarenhet av fortsatt drift Vid bedömningen av vem som är lämplig som rekonstruktör ska det särskilt beaktas bland annat om han eller hon har erfarenhet av att ha fortsatt driva rörelse för ett konkursbos räkning, s.k. fortsatt drift.

text: 4.3.2 Annan motsvarande erfarenhet Som framgår ovan utgör tidigare välmeriterad erfarenhet av företagsrekonstruktion eller av att ha bistått en annan konkursförvaltare vid en driftskonkurs annan motsvarande erfarenhet som gör att personen kan vara lämplig som rekonstruktör. Vid lämplighetsbedömningen har enligt Kronofogdens bedömning främst rekonstruktioner som har pågått under en lång tid betydelse. Det väsentliga här är inte antalet månader som rekonstruktionen har pågått utan att rekonstruktionen inte har avbrutits i förtid och därmed har innefattat alla delar som ingår i en normal rekonstruktion. Således ska rekonstruktionen ha kommit så långt att rätten prövat rekonstruktionsplanen eller ett ackordsförslag enligt 1996 års lag om företagsrekonstruktion. Enligt Kronofogdens bedömning har vid bedömningen av lämplighet som rekonstruktör erfarenhet av företagsrekonstruktion lika stor betydelse som erfarenhet av fortsatt drift i konkurs. Båda typerna av erfarenhet medför alltså att den föreslagne rekonstruktören är lämplig i samma utsträckning. Att ha bistått en annan konkursförvaltare vid en driftskonkurs kan också ha stor betydelse vid lämplighetsbedömningen. Även erfarenhet av att ha bistått en rekonstruktör kan bidra till att vara lämplig som rekonstruktör.

text: 4.3.3 När har tidigare erfarenhet av fortsatt drift eller annan motsvarande erfarenhet betydelse? Det är Kronofogdens bedömning att för att erfarenhet av fortsatt drift eller annan motsvarande erfarenhet ska ha betydelse vid lämplighetsbedömningen krävs att erfarenheten är någorlunda aktuell och av viss omfattning.

identifier: Kronofogdens ställningstagande 4/22

title: Krav för att utses till rekonstruktör

text: Kronofogdemyndigheten (Kronofogden) redogör i ställningstagandet för vad som krävs för att Kronofogden ska tillstyrka att en person utses till rekonstruktör.

text: För att Kronofogden ska kunna tillstyrka någon som rekonstruktör uppställs följande krav.

text:  Den föreslagna rekonstruktören uppfyller kraven för att kunna utses till förvaltare. Dessa krav innefattar att ha mycket goda teoretiska kunskaper inom bl.a. obeståndsrätt, straffrätt och företagsekonomi, erfarenhet av självständig handläggning av affärsjuridiska ärenden under eget personligt ansvar och tillgång till en egen, väl utvecklad och permanent kontorsorganisation.

text:  Den föreslagna rekonstruktören har borgenärernas förtroende.

text: Härutöver måste den föreslagna rekonstruktören vara lämplig för uppdraget. En föreslagen rekonstruktörs lämplighet ska prövas utifrån förhållandena i varje enskilt rekonstruktionsfall. Vid bedömningen av om någon är lämplig som rekonstruktör ska särskilt beaktas följande.

text:  Den föreslagna rekonstruktören har erfarenhet av att i egenskap av konkursförvaltare fortsätta driva rörelse för ett konkursbos räkning. I de flesta fall krävs att den fortsatta rörelsen har avsett verksamheter med viss komplexitet där det har fattats strategiska beslut med inriktning exempelvis verksamheten, bemanning, lokal eller annan plats för verksamheten, inköpsbeslut, marknadsföringsbeslut eller prissättning.

text: Som utgångspunkt anses inte enbart avveckling av verksamheter tillräckligt meriterande i sig för att komma på tal som rekonstruktör.

text:  Den som inte har drivit rörelse på det sätt som anges ovan men har välmeriterad erfarenhet av företagsrekonstruktion eller av att ha bistått en annan konkursförvaltare vid en driftskonkurs är också lämplig som rekonstruktör. För att erfarenheten ska vara relevant är det nödvändigt att rekonstruktören har varit aktiv i verksamheten och i konkursboets eller företagets strategiska beslut.

text: Kronofogdemyndighetens ställningstagande

text:  Erfarenhet som är äldre än fem år har relevans vid lämplighetsbedömningen endast i undantagsfall. Vidare måste erfarenheten omfatta ett flertal konkurser eller rekonstruktioner.

text:  I undantagsfall kan erfarenhet av att driva rörelse i en ledande position i ett företag ha betydelse vid bedömningen av lämplighet som rekonstruktör, liksom erfarenhet som förvaltare i mycket stora konkurser, utan fortsatt drift. Den erfarenheten måste kompletteras med i vart fall viss erfarenhet från antingen fortsatt drift i konkurs eller företagsrekonstruktion.

text: Beslut i detta ärende har fattats av rättschef Ulrika Lindén efter föredragning av verksjurist Andreas Bäckbro. Vid den slutliga handläggningen har även enhetschef Christina Sundblad och rättsutvecklare Soheil Roshanbin deltagit. Beslutet har godkänts digitalt och saknar därför underskrift.

text: Rättslig promemoria

text: 1 Sammanfattning

text: Den 1 augusti 2022 träder en ny lag om företagsrekonstruktion ikraft. För att kunna utses till rekonstruktör enligt den nya lagen måste rekonstruktören uppfylla kraven för att kunna förordnas som konkursförvaltare, ha borgenärernas förtroende och vara lämplig som rekonstruktör bl.a. genom att ha erfarenhet av fortsatt drift. Genom den nya rekonstruktionslagen införs en skyldighet för tingsrätterna att höra Kronofogden innan rekonstruktör utses.

text: Promemorian beskriver hur Kronofogden ska göra bedömningen om myndigheten ska tillstyrka eller avstyrka en föreslagen rekonstruktör.

text: 2 Bakgrund, frågeställning och syfte

text: Genom lagen (

text: ) om företagsrekonstruktion (FrekL) genomförs EU:s insolvens- och rekonstruktionsdirektiv (nedan direktivet) . Direktivet föreskriver bland annat att medlemsstaterna ska inrätta tillsyns- och regleringsmekanismer för att säkerställa ändamålsenlig övervakning av det arbete som förvaltare utför i syfte att säkerställa att deras tjänster tillhandahålls på ett ändamålsenligt och kompetent sätt och att de, i förhållande till de parter som är involverade, tillhandahålls opartiskt och oberoende (art. 27.1).

text: I direktivet regleras även vilka krav på utbildning och sakkunskap som ska gälla för förvaltare i förfaranden rörande rekonstruktion, insolvens och skuldavskrivning (art. 26). Både rekonstruktionsutredningen och regeringen bedömer att det finns starka skäl att gå längre än vad som krävs enligt direktivet och skärpa kraven på vem som får utses till rekonstruktör (

text: SOU 2021:12 s. 605

text: och

text: prop. 2021/22:215 s. 311

text: f).

text: 2.1 Syfte

text: Genom den nya rekonstruktionslagen införs en skyldighet för tingsrätterna att höra Kronofogden innan rekonstruktör utses. Uppgiften att yttra sig innan tingsrätten utser rekonstruktör är ny för Kronofogden. Syftet med detta ställningstagande är att skapa tydlighet och enhetlighet i Kronofogdens hantering genom att klargöra vilka krav som måste vara uppfyllda för att en person ska vara lämplig som rekonstruktör.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt 2 kap. 4 § fjärde punkten FrekL ska en gäldenärs ansökan om rekonstruktion innehålla ett förslag till rekonstruktör och de uppgifter som behövs för att rätten ska kunna bedöma hans eller hennes lämplighet för uppdraget. I 2 kap. 5 § tredje punkten FrekL finns motsvarande bestämmelse för en borgenärs ansökan om rekonstruktion. Av 2 kap. 13 § FrekL framgår att innan rätten utser en rekonstruktör ska tillsynsmyndigheten beredas tillfälle att yttra sig.

text: Kraven på den som utses till rekonstruktör framgår av 2 kap. 15 § FrekL. Av bestämmelsen framgår att rekonstruktören ska uppfylla de krav som framgår av

text: 7 kap. 1 § första stycket konkurslagen

text: (KL) – d.v.s. de krav som gäller för konkursförvaltare - och ha borgenärernas förtroende. Av samma lagrum framgår att vid bedömningen av om någon är lämplig som rekonstruktör ska särskilt beaktas om han eller hon har erfarenhet av att i egenskap av konkursförvaltare fortsätta driva rörelse för ett konkursbos räkning enligt

text: 8 kap. 2 §

text: KL eller har annan motsvarande erfarenhet.

text: I

text: 7 kap. 1 § första stycket

text: KL framgår att en förvaltare ska ha den särskilda insikt och erfarenhet som uppdraget kräver samt även i övrigt vara lämplig för uppdraget. Av 8 kap. 2 § första ledet KL framgår att förvaltaren för konkursboets räkning får fortsätta driva gäldenärens rörelse i den utsträckning det är ändamålsenligt och om det lagligen kan ske.

text: Av förarbetena till FrekL framgår att kraven på rekonstruktörer ska skärpas. En rekonstruktör ska uppfylla de grundläggande kraven för konkursförvaltare och ha borgenärernas förtroende. Vid bedömningen av om en föreslagen rekonstruktör är lämplig för uppdraget ska det särskilt beaktas om han eller hon har erfarenhet av att i egenskap av konkursförvaltare driva fortsatt rörelse för ett konkursbos räkning eller annan motsvarande erfarenhet (

text: prop. 2021/22:215 s. 309

text: En rekonstruktör behöver redan i dag ha goda kunskaper i bl.a. aktiebolagsrätt, civilrätt och arbetsrätt för att genomföra sitt uppdrag på ett bra sätt. I och med den nya regleringen, när inte bara skulduppgörelsen ska kunna fastställas utan också hela rekonstruktionsplanen, kommer det att ställas avsevärt högre krav på rekonstruktörens kompetens. Detta gäller framförallt rekonstruktörens juridiska kunskaper, t.ex. när det gäller vilka bolagsrättsliga åtgärder som är möjliga att genomföra i rekonstruktionsplanen och de förhållandevis komplicerade regler som ska gälla om en plan behöver fastställas genom en gruppöverskridande cram-

text: down, dvs. när en rekonstruktionsplan fastställs trots att den inte har godkänts av samtliga grupper (a prop. s. 311).

text: Det innebär inledningsvis att endast den som uppfyller de grundläggande kraven för konkursförvaltare ska kunna komma i fråga för ett uppdrag som rekonstruktör. Regeringen återger i förarbetena till FrekL de grundläggande kraven för konkursförvaltare enligt följande (a prop. s. 359).

text: Även

text: konkurslagens

text: bestämmelser om krav på konkursförvaltare är allmänt hållna men i praktiken ställs det stora krav på den som vill bli konkursförvaltare (jfr Kronofogdemyndighetens ställningstagande nr 2/18/TSM). Till konkursförvaltare får endast utses personer som uppfyller mycket högt ställda krav på kunskap och erfarenhet. En förvaltare behöver ha relevanta juridiska kunskaper, företagsekonomiska insikter, kunskaper om bokföring och redovisning samt straffrättsliga kunskaper. Därutöver måste en förvaltare i många fall även vara väl förtrogen med arbetsrättsliga och arbetsmarknadspolitiska frågor. Förvaltaren behöver också ha en utvecklad kontorsorganisation (

text: prop. 1978/79:105 s. 156

text: f.). I praktiken ges uppdragen i regel till advokater som har specialiserat sig på konkursförvaltning och därmed har sådana insikter på särskilda områden som krävs (jfr rättsfallet

text: NJA 1998 s. 685

text: ). Även specialister anställda av Stiftelsen Ackordscentralen anlitas som konkursförvaltare.

text: omständigheter, kommer att vara möjligt att till rekonstruktör utse någon som saknar erfarenhet av driftskonkurs eller motsvarande (a prop. s. 313).

text: Rekonstruktören ska ha borgenärernas förtroende men det förhållandet att någon enstaka borgenär har invändningar mot förslaget till rekonstruktör bör inte utan vidare leda till att rekonstruktören bedöms sakna borgenärernas förtroende. Om en större borgenärskrets eller om de viktigare borgenärerna, t.ex. kreditgivarna, Skatteverket eller större leverantörer, motsätter sig förslaget till rekonstruktör är det dock normalt uteslutet att utse denna person (a prop. s. 359).

text: Enligt regeringen bör det i första hand ankomma på den som ansökt om företagsrekonstruktion att i samråd med den föreslagne rekonstruktören presentera ett tillräckligt underlag för att rätten ska kunna pröva den föreslagne rekonstruktörens lämplighet (a prop. s. 314).

text: 4 Kronofogdens bedömning

text: Det ska göras en bedömning i varje enskilt fall om en föreslagen rekonstruktör är lämplig. Kraven på rekonstruktörens arbete skiljer sig avsevärt mellan olika rekonstruktioner beroende på bl.a. typ av bransch, storlek på företaget och verksamhet. I bedömningen nedan är utgångspunkten för bedömningen vad som krävs för att vara lämplig i alla typer av vanligt förekommande rekonstruktioner och oavsett om företaget är exempelvis tillverkande, enbart säljande eller inom tjänstesektorn.

text: Som framgår ovan är kraven för att vara lämplig som rekonstruktör betydligt högre enligt den nya lagen än enligt 1996 års lag. De är även högre än kraven för att vara lämplig som förvaltare. Kronofogden bedömer mot bakgrund av detta att det finns anledning att myndigheten genom sina yttranden till domstol verkar för att regelverket tillämpas på ett korrekt sätt så att de nya reglerna får avsedd effekt.

text: I enlighet med förarbetsuttalandena kommer Kronofogden tillstyrka en person som rekonstruktör efter ett tvåstegsförfarande. Först måste konstateras om den föreslagne rekonstruktören uppfyller kraven för att förordnas som förvaltare och har borgenärernas förtroende. Kravet för att kunna förordnas till förvaltare måste vara uppfyllt i varje enskild rekonstruktion. Därefter kan bedömningen avse om rekonstruktören har relevant erfarenhet av fortsatt drift i konkurs eller annan motsvarande erfarenhet.

text: Vidare bör det betonas att det framgår tydligt av förarbetena att det är sökanden som ska visa att den föreslagne rekonstruktören är lämplig. Bevisbördan ligger med andra ord på sökanden.

text: 4.1 De grundläggande kraven för konkursförvaltare

text:  Mycket goda kunskaper inom bl.a. obeståndsrätt, straffrätt och företagsekonomi  god förståelse för

text: konkurslagens

text: jävsbestämmelser  erfarenhet av att självständigt handlägga affärsjuridiska ärenden under eget personligt ansvar  betydande erfarenhet av personal- och lönegarantifrågor  betydande erfarenhet av bl.a. rörelseöverlåtelser  personlig lämplighet i en lång rad avseenden, bl.a. förmåga att göra affärsmässiga bedömningar  tillgång till en väl utvecklad, permanent kontorsorganisation  den som arbetar som ensam obeståndsjurist i en organisation bör i längden inte godtas som förvaltare.

text: Kronofogden bedömer att samtliga de krav som framgår av ställningstagandet måste vara uppfyllda för att vara lämplig som rekonstruktör.

text: Den nya rekonstruktionslagen innebär att rekonstruktören ska göra flera avancerade bedömningar som ställer krav på obeståndsrättslig kompetens. Ofta måste bedömningar göras skyndsamt. Den som är ensam jurist med obeståndsrättslig kompetens inom organisationen är inte lämplig som

text: rekonstruktör. Detta eftersom det är mycket viktigt att det vid kortare frånvaro på grund av exempelvis sjukdom eller andra uppdrag finns en jurist inom organisationen som kan hantera dessa frågor. Kronofogden bedömer att det inte räcker att rekonstruktören har ett nära samarbete med annan obeståndsjurist utan personen måste finnas i samma organisation som rekonstruktören.

text: Rekonstruktion skiljer sig från konkurs i det avseendet att det avser ett levande företag. Inte sällan kan rekonstruktören få hjälp med administrativa göromål av företagets personal. Detta gäller emellertid främst enklare sysslor såsom sammanställning av löner, fakturahantering och liknande. Flera av de uppgifter som måste utföras i en rekonstruktion, såsom att analysera företagets livskraft och att göra likviditetsbudgetar, kan rekonstruktören normalt inte få hjälp av företagets personal med. En annan viktig uppgift i rekonstruktion är lönegarantihantering. Det är ett krav att rekonstruktörens egen organisation har kompetens och förmåga att hantera lönegarantihandläggningen. Även i övrigt förekommer det uppgifter som inte kan utföras av företagets personal utan det krävs att rekonstruktören har tillgång till en egen kontorsorganisation. Detta sammantaget medför att kraven på egen kontorsorganisation inte är lägre för att vara lämplig som rekonstruktör än som förvaltare.

text: Det bör särskilt lyftas fram att det inte är tillräckligt att rekonstruktören hänvisar till en krets av konsulter eller liknande som kan ianspråktas för allehanda rekonstruktionsgöromål utan tillgången till kontorsorganisation måste avse en egen, permanent organisation.

text: 4.2 Ha borgenärernas förtroende

text: Det är ett krav att den föreslagne rekonstruktören har borgenärernas förtroende. Av förarbetena framgår att den som ansöker om företagsrekonstruktion ska redogöra för vilka kontakter som tagits med borgenärerna och för borgenärernas inställning till den föreslagna rekonstruktören. Det är inget krav att sökanden har tagit en förhandskontakt med borgenärerna för att en ansökan ska beviljas. Om

text: någon förhandskontakt inte har tagits bör den som ansöker dock ge en rimlig förklaring till varför detta inte har varit möjligt för att undvika att riskera att ansökan avvisas (a prop. s. 315 f). Om Kronofogden får kännedom om att en större borgenärskrets eller någon av de viktigare borgenärerna saknar förtroende för den föreslagne rekonstruktören bör det innebära att Kronofogden avstyrker att denne förordnas till rekonstruktör, såvitt förutsättningarna i det enskilda fallet gör skäl att göra en annan bedömning. I övrigt ingår det inte inom ramen för Kronofogdens uppdrag att efterforska sådana förhållanden. Det ankommer ytterst tingsrätten att pröva om föreslagna rekonstruktören har borgenärernas förtroende.

text: 4.3 Erfarenhet av att ha fortsatt att driva rörelse för ett konkursbos räkning (fortsatt drift) eller annan motsvarande erfarenhet

text: För att få ett företag att gå med vinst krävs normalt ett stort antal strategiska beslut. Dessa kan röra frågor såsom inriktning på verksamheten, bemanning, lokal eller annan plats för verksamheten, inköpsbeslut, marknadsföringsbeslut, prissättning, m.m. Kronofogdens bedömning är att normalt endast om den fortsatta rörelsen av gäldenärens verksamhet i en konkurs innefattat någon form av sådana nu nämnda strategiska beslut kan den fortsatta verksamheten ge sådan erfarenhet som krävs för att vara lämplig som rekonstruktör i annat än de allra enklaste rekonstruktionerna. Ett annat sätt att uttrycka det på kan vara att rekonstruktören ska vara kapabel att driva en verksamhet av viss komplexitet.

text: Har den fortsatta rörelsen i konkursen innefattat tillverkning av varor eller inköp av tillgångar av mer än obetydlig omfattning är den normalt av sådan komplexitet att den har stor betydelse vid bedömningen av lämplighet som rekonstruktör. Detsamma gäller om avvecklingen av tillgångarna av andra skäl har medfört stora kostnader eller innehållit svåra strategiska överväganden.

text: En ren utförsäljning av konkursgäldenärens tillgångar genom att t.ex. hålla en butik öppen under viss tid kräver sällan att förvaltaren fattar sådana strategiska beslut som krävs i ett levande bolag. Detta eftersom det normalt inte krävs några större strategiska överväganden då kostnadssidan vid en utförsäljning brukar vara mycket liten. Vanligtvis förekommer inga eller små inköp, personalen betalas av lönegarantin och lokalen behöver inte betalas av konkursboet. De enda beslut av någon större betydelse som vanligtvis måste fattas handlar om prissättning och

text: öppettider och dessa kräver ofta inga större överväganden. Erfarenhet från utförsäljning har därför som huvudregel inte samma tyngd vid bedömning av lämpligheten som rekonstruktör. Inte heller försäljning av hela tillgångsmassan till en och samma köpare kan i normalfallet medföra att förvaltaren förvärvar relevant erfarenhet på det sätt som krävs för att vara lämplig som rekonstruktör. Även fortsatt drift i tjänsteproducerande företag innebär oftast endast mer begränsade strategiska beslut. Den erfarenheten är därför inte meriterande på samma sätt som fortsatt drift i exempelvis tillverkande företag eller andra mer komplexa driftskonkurser.

text: I avsnitt 4.3.3 framgår vad som krävs för att erfarenheten av fortsatt drift eller rekonstruktion ska ha betydelse för att vara lämplig som rekonstruktör.

text: I undantagsfall skulle erfarenhet av att driva rörelse i form av ställföreträdare eller annan ledande position i ett företag kunna bidra till relevant erfarenhet. För att ha betydelse måste personen i fråga ha varit direkt involverad i de strategiska besluten och inte endast en passiv deltagare i verksamheten. Även erfarenhet som förvaltare i mycket stora konkurser, utan fortsatt drift, kan ha betydelse vid lämplighetsbedömningen. För det krävs att konkursen har innefattat flera viktiga strategiska beslut, såsom exempelvis avancerade försäljningsupplägg. Som regel bör den nu nämnda typen av erfarenhet normalt ha betydelse vid lämplighetsbedömningen endast som ett komplement till erfarenhet av fortsatt drift eller rekonstruktion.

text: I förarbetena nämns storleken på företaget, de ekonomiska svårigheterna och andra omständigheter som faktorer som kan medföra att det är möjligt att till rekonstruktör utse någon som saknar erfarenhet av driftskonkurs eller motsvarande (a prop. s. 313). Det finns enligt Kronofogdens bedömning anledning att se restriktivt på frågan och frångå kraven på erfarenhet av fortsatt drift eller rekonstruktion endast i särskilda situationer.

text: Förutsättningarna för att hantera en rekonstruktion förändras hela tiden, vilket gör att erfarenhet som ligger några år tillbaka i tiden inte har samma betydelse vid lämplighetsbedömningen som erfarenhet som har förvärvats mer nyligen. Enligt Kronofogdens bedömning har erfarenhet som är äldre än fem år relevans vid lämplighetsbedömningen endast i undantagsfall. Detta även om erfarenheten både är omfattande och avser stora konkurser eller rekonstruktioner.

text: För att vara lämplig som rekonstruktör krävs det vidare att erfarenheten är tillräckligt omfattande, både vad avser konkurserna eller rekonstruktionernas komplexitet, dess längd och antalet konkurser eller rekonstruktioner. För att vara lämplig som rekonstruktör krävs således normalt tidigare erfarenhet av rekonstruktioner av motsvarande komplexitet som den aktuella rekonstruktionen eller av fortsatt drift i konkurser av minst motsvarande komplexitet. Normalt räcker det inte att erfarenheten utgörs av endast ett fåtal konkurser eller rekonstruktioner. I undantagsfall kan dock erfarenhet av endast ett fåtal konkurser eller rekonstruktioner räcka, om erfarenheten utgörs av mycket stora eller komplexa konkurser eller rekonstruktioner som ställt särskilt stora krav på handläggningen.

text: För att erfarenhet av rekonstruktion eller handläggning av fortsatt drift i annan egenskap än som förvaltare ska vara relevant krävs enligt Kronofogdens bedömning att den föreslagne rekonstruktören har varit involverad i handläggningen i väsentlig utsträckning. Som huvudregel ska den föreslagne rekonstruktören själv eller tillsammans med annan ha självständigt hanterat den fortsatta driften. Vid rekonstruktion är det rekonstruktörens faktiska arbete som har betydelse. Det är nödvändigt att rekonstruktören har varit aktiv i företagets verksamhet och i dess strategiska beslut.

text: I förarbetena anges att den tidigare erfarenheten ska ha varit välmeriterad (a prop. s. 313). Detta innebär enligt Kronofogdens bedömning att endast erfarenhet av fortsatt drift eller företagsrekonstruktion som har genomförts med erforderlig omsorg och skicklighet har betydelse vid lämplighetsbedömningen. Betydelsen av att ha skött sina tidigare uppdrag kan emellertid sträckas längre än så. Den som har uppvisat inte obetydliga brister vid handläggning av konkurser eller rekonstruktioner är som regel olämplig som rekonstruktör.

text: 5 Beredning av ställningstagandet

text: Ett förslag till ställningstagande har skickats på remiss till Ackordscentralen, Bankföreningen, professor emeritus Mikael Möller, Rekonstruktörs- och Konkursförvaltarkollegiet (Rekon), Skatteverket och Svenskt Näringsliv. Samtliga har svarat på remissen. Även Sparbankernas Riksförbund har svarat på remissen.


designation: Kronofogdens ställningstagande 5/12/VER

doctype: stallningstagande

text: Beslutad av Ansvarig organisation Nr Ulrika Lindén Rättsavdelningen 5/12/VER Dokumentägare Beslutsdatum Dnr Daniel Dalenbring 2018-12-12 840 26992-18/121 Gäller fr.o.m. Ersätter beslut med dnr. 2012-09-28 830 1549-12/121; 832 34738-13/121

text: E-postadress: kontakt@kronofogden.se Postadress Besöksadress Telefon Telefax

text: Box 1050 Esplanaden 1 0771-73 73 00 08-29 26 14

text: 21 SUNDBYBERG 172 67 SUNDBYBERG

text: Prop. 1980/81:8 s. 1218

text: ff 2

text: Prop. 1980/81:8 s. 1131

text: Prop. 1980/81:8 s. 1219

text: 4 Gregow, Utsökningsrätt 4 uppl. s. 368

identifier: Kronofogdens ställningstagande 5/12/VER

publisher: Kronofogdemyndigheten

status: gällande

title: Underrättelseskyldighet vid löneutmätning

org: kfm

text: Uppdatering

type: rubrik

text: 2018 har ansvaret för dokumentet övergått till rättsavdelningen. En redaktionell översyn har gjorts, men inga ändringar har gjorts i sak.

type: stycke

text: Frågan om revidering av ställningstagande har varit på remiss till produktionsavdelningen och utvecklingsavdelningen.

text: Beslut i detta ärende har fattats av rättschefen Ulrika Lindén efter föredragning av verksjuristen Daniel Dalenbring. I den slutliga handläggningen har även tf. enhetschefen Christina Sundblad deltagit.

text: Ulrika Lindén

text: Daniel Dalenbring

text: Ursprungligt beslut

text: Gäldenären ska ges tillfälle att yttra sig innan det fattas ett beslut om utmätning av lön. Det gäller både vid grundbeslut och ändringsbeslut som är till nackdel för gäldenären.

text: Gäldenären ges tillfälle att yttra sig genom att blanketten Redogörelse för inkomstförhållanden m.m. (nedan Inkomstredogörelse) skickas till denne. Möjligheten att yttra sig kan även ske genom att gäldenären muntligen tillfrågas om uppgifter. Uppgifter som inhämtas muntligen ska dokumenteras i INIT. Gäldenären ska alltid höras innan ett beslut om utmätning av lön meddelas även om det har funnits tidigare beslut som avslutats nyligen.

text: Beslut i detta ärende har fattats av undertecknad verksamhetschef. I den slutliga handläggningen har också deltagit verksamhetschefen Cia Davidson, kanslicheferna Christina Forsberg och Karin Berglöf Hedar samt verksjuristen Christina Sundblad, föredragande.

text: Maria Mindhammar verksamhetschef

text: Uppdatering Kronofogdemyndighetens ställningstagande

text: Detta ställningstagande har uppdaterats såvitt gäller förtydligande att gäldenären måste ges möjlighet att yttra sig innan det fattas ett beslut om utmätning av lön. Det gäller både grundbeslut och ändringsbeslut till gäldenärens nackdel. I övrigt har inte ställningstagandet ändrats.

text: Sundbyberg den 9 december 2013

text: Maria Mindhammar

text: RÄTTSLIG PROMEMORIA 1 Bakgrund, frågeställning och syfte

text: Inom Kronofogdemyndigheten (Kronofogden) har frågan uppkommit hur en gäldenär ska ges möjlighet att yttra sig innan det meddelas ett grundbeslut eller ett ändringsbeslut om utmätning av lön.

text: Vidare diskuteras om det finns möjlighet att underlåta att höra gäldenären med hänvisning till att aktuella uppgifter finns i ett tidigare beslut som nu är avslutat.

text: Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 7 kap. 7 § utsökningsbalken

text: (UB) följer att gäldenären ska ges tillfälle att yttra sig innan Kronofogden fattar ett beslut om utmätning av lön, om det inte avsevärt skulle fördröja handläggningen.

text: Enligt 7:1 utsökningsförordningen (UF) ska gäldenären, när han ”bereds tillfälle att yttra sig i fråga om utmätning av lön”, uppmanas att redogöra för sina inkomster och sin försörjningsbörda och för de omständigheter i övrigt som kan vara av betydelse i målet.

text: Av

text: 7 kap. 5 §

text: UF följer att underrättelser enligt

text: 7 kap. 7 §

text: UB ska meddelas enligt formulär som fastställs av Kronofogden. Blanketten Inkomstredogörelse är den blankett som är fastställd av Kronofogden.

text: Enligt

text: 7 kap. 10 §

text: UB ska ett beslut om utmätning ändras om det finns anledning till det. Innan en ändring som är till nackdel för gäldenären beslutas, ska denne ges tillfälle att yttra sig.

text: Av förarbetena framgår att gäldenären ska höras främst föra att gäldenären kan ha invändningar mot borgenärens fordringsanspråk t.ex. att betalning skett eller kan vilja peka på förhållanden som inverkar på hur stort det utmätningsfria beloppet

text: ska vara. Vidare sägs att Kronofogden regelmässigt har behov av att höra gäldenären för att få underlag till beslut. Underrättelse får endast underlåtas om beslutet avsevärt skulle fördröjas.

text: Ändringsbeslut ska ur underrättelsesynpunkt likställas med ett nytt beslut. Ändringsbeslut utan underrättelse får bara meddelas om ändringen inte är till gäldenärens nackdel. Underrättelse behöver inte ske om det är uppenbart obehövligt. Som exempel på när det är uppenbart obehövligt att höra gäldenären anges ändring som görs med anledning av nya föreskrifter om beräkningen av det utmätningsfria beloppet.

text: En ändring till nackdel är när utmätningsbeloppet höjs eller förbehållsbeloppet sänks.

text: Bestämmelsen om undantag från gäldenärens hörande bör tillämpas restriktivt.

text: 2 Kronofogdens bedömning

text: Av gällande rätt följer att Kronofogden måste ge gäldenären möjlighet att yttra sig innan det fattas ett beslut om utmätning av lön. Det gäller både grundbeslut och ändringsbeslut till gäldenärens nackdel. Gäldenären bereds tillfälle att yttra sig genom att Kronofogden skickar ut blanketten Inkomstredogörelse.

text: Uppgifter som gäldenären lämnar per telefon eller vid besök kan ersätta Inkomstredogörelsen. Det är viktigt att alla uppgifter noteras och att gäldenären uppmärksammas på att uppgifterna kommer att användas för utredning inför en eventuell utmätning av lön.

text: Det framgår inte att Kronofogden kan avstå från hörande inför ett nytt beslut även om gäldenären hörts i ett nyligen avslutat beslut. Kronofogden kan således inte underlåta att höra gäldenären även om det finns ett beslut som avslutats nyligen.

text: När löneutmätningen nyligen avslutats på grund av betalning eller återkallelse och beslutet grundats på uppgifter som gäldenären lämnat efter senaste årsskiftet kan, som alternativ till inkomstredogörelse, gäldenären kontaktas på telefon för kontroll att uppgifterna fortfarande är aktuella.

text: Någon särskild underrättelse med information om kommande utmätningsbelopp och förbehållsbelopp ska inte skickas.

text: Ställningstagandet har utarbetats i samråd med Löneutmätningsgruppen.

type: stallningstagande


designation: Kronofogdens ställningstagande 5/14/TSM

text: Beslutad av Ansvarig organisation Nr Ulrika Linden Rättsavdelningen 5/14/TSM Dokumentägare BesIutsdatu m Dnr Mathias Westrell 2018-12-12 840 28115-18/121 Gäller fr.o.m. Ersätter beslut 2014-05-26 med dnr.

text: 832 1393-14/121

text: E-postadress: kontakt@kronofogden.se Postadress Besöksadress Telefon Telefax

text: Box 1050 Esplanaden 1 0771-73 73 00 08-29 2614

text: 21 SUNDBYBERG 172 67 SUNDBYBERG

text: 832 1393-14/121

text: 832 1393-14/121

text: Direktiv

text: om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens

text: 832 1393-14/121

identifier: Kronofogdens ställningstagande 5/14/TSM

title: Rättegångskostnader i mål om ersättning enligt lönegarantilagen

text: Kronofogden Kronofogdemyndighetens ställningstagande

text: lönegarantilagen

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet med dnr

text: 832 1393-14/121

text: . Ingen ändring av den rättsliga bedömningen har gjorts.

text: Beskrivningen av den praktiska hanteringen har lyfts ut och återfinns i konkurstillsynens handbok. Vissa redaktionella och språkliga förändringar har också gjorts.

text: Kronofogdemyndigheten (Kronofogden) ska yrka rättegångskostnader i mål om ersättning enligt

text: lönegarantilagen (1992:497)

text: . När Kronofogden motsätter sig att lönegaranti betalas ut med stöd av

text: 7 b

text: eller

text: 9 b §§

text: lönegarantilagen

text: samt vid uppenbara försök till missbruk av lönegarantiinstitutet, exempelvis vid konstaterat bedrägliga förfaranden från arbetstagarens sida.

text: I övriga fall ska Kronofogden inte yrka ersättning för rättegångskostnader. Kronofogden ska kräva den som blivit skyldig att betala rättegångskostnader på betalning av hela beloppet.

text: Inför beslut har remittering skett till produktionsavdelningen och utvecklingsavdelningen, som lämnat värdefulla synpunkter.

text: Beslut i detta ärende har fattats av rättschefen Ulrika Linden efter föredragning av verksjuristen Mathias Westrell. I den slutliga handläggningen har även tf. enhetschefen Christina Sundblad och verksjuristen Anna Burstedt deltagit.

text: Ulrika Linden

text: Mathias Westrell

text: Rättslig promemoria 1 Sammanfattning

text: Kronofogden ska vara generellt restriktiv med att begära ersättning för rättegångskostnader i lönegarantimål. Huvudregeln är att staten inte ska yrka sådan ersättning.

text: Det finns dock ett par situationer då Kronofogden ska yrka ersättning för rättegångskostnader i mål om ersättning enligt

text: lönegarantilagen

text: 7 b

text: eller

text: 9 b §§

text: löne

text: garantilagen (1992:497)

text: Kronofogden ska kräva den som blivit skyldig att betala rättegångskostnader på hela beloppet. Reglerna om hantering av statliga fordringar är stränga och det finns mycket begränsade möjligheter att sätta ned fordringar som avser rättegångskostnader.

text: 2 Bakgrund, frågeställning och syfte

text: I mål om ersättning enligt den statliga lönegarantin ska Kronofogden ibland yrka ersättning för rättegångskostnader. Syftet med detta ställningstagande är att klargöra under vilka förutsättningar som konkurstillsynen ska framställa ett sådant yrkande och att fordran ska drivas in.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Rättegångskostnader i lönegarantimål fastställs genom dom. Den part som tappar ett mål ska enligt huvudregeln ersätta motpartens rättegångskostnader,

text: 18 kap. 1 § rättegångsbalken

text: . I mål om lönegaranti kan domstolen besluta om att vardera parten ska bära sin rättegångskostnad även om arbetstagaren förlorat målet,

text: 33 § lönegarantilagen

text: Huvudregeln är att staten inte begär ersättning för sina rättegångskostnader i lönegarantiprocesser (

text: prop. 1991/1992: 139 s. 42

text: ). Domstolen kan förplikta en arbetstagare att betala rättegångskostnaderna om arbetstagaren har försökt missbruka lönegarantin. Vid konstaterat missbruk ska Kronofogden framställa yrkande om ersättning för rättegångskostnader.

text: Missbruk av lönegarantin

text: En arbetstagare har inte rätt till lönegaranti i konkurs eller företagsrekonstruktion till den del hens lönefordran uppenbart överstiger vad som är skäligt i förhållande till arbetsinsatsen, verksamhetens lönsamhet och omständigheterna i övrigt,

text: 7 b § lönegarantilagen

text: . Bestämmelsen är bara tillämplig vid förfaranden som utgör missbruk i enlighet med lönegarantidirektivets1 definition, se

text: NJA 2010 s. 434

text: Lönefordran ersätts heller inte om en av förutsättningarna för den anställning som fordran grundar sig på har varit att den skulle betalas genom lönegarantin,

text: 9 b § lönegarantilagen

text: 4 Kronofogdemyndighetens bedömning

text: 4.1 Yrkanden om ersättning för rättegångskostnader

text: Kronofogden ska vara restriktiv med att yrka ersättning för rättegångskostnader i mål om lönegaranti. Det är fråga om en skyddslagstiftning för arbetstagare som sällan har erfarenhet av rättsliga processer. De kan därför ha svårt att förutse utgången i målet. Staten kan bara få ersättning för rättegångskostnader i undantagsfall och förväntas normalt inte yrka på sådan ersättning.

text: Det är angeläget att motverka uppsåtligt missbruk av lönegarantiinstitutet. Det är ett tillräckligt skäl för Kronofogden att yrka ersättning för statens rättegångskostnader i fall med konstaterat missbruk.

text: Kronofogden ska inte yrka ersättning för rättegångskostnader av processtaktiska skäl. Konkurstillsynen ska alltid vara saklig vid upplysningar om sannolikheten för att yrkade rättegångskostnader ska dömas ut, inte minst vid förlikningsförhandlingar.

text: Konkurstillsynen ska yrka ersättning i enlighet med vad som gäller för ombud i

text: 27 § rättshjälpslagen (1996:1619)

text: 4.2 Indrivning av utdömda rättegångskostnader

text: Reglerna om indrivning av statliga fordringar är stränga. Utrymmet att avstå från indrivning av en fordran som uppkommit genom att någon har missbrukat en skyddslagstiftning är starkt begränsad. Möjligheterna att sätta ned fordringar som har uppkommit på grund av utdömd rättegångsersättning är också små. När en dom där en arbetstagare har dömts att betala rättegångskostnader har vunnit laga kraft, ska arbetstagaren krävas på betalning av hela beloppet. Närmare beskrivning av detta finns i konkurstillsynens handbok avsnitt 5.5 och i en särskild rutinbeskrivning.


designation: Kronofogdens ställningstagande 5/22

text: Infoklass: 1 Beslutat av: Ulrika Lindén Dokumentägare: Nr: 5/22 Ulrika Lindén Gäller från och med Diarienummer: 2023-01-01 KFM 24199-2022 Ansvarig organisation: Ny Rättsavdelningen Beslutsdatum: 2022-11-28

text: Postadress Besöksadress Telefon 0771-73 73 00 Box 1050 Esplanaden 1 172 21 SUNDBYBERG 172 67 SUNDBYBERG kontakt@kronofogden.se

text: Nr: KFM 24199-2022

identifier: Kronofogdens ställningstagande 5/22

title: Sökandens kostnadsansvar vid handräckning

text: Utgångspunkten är att svaranden ska betala samtliga kostnader som uppkommer när Kronofogden verkställer en handräckning. Om svaranden inte kan betala kostnaderna är sökanden ansvarig för vissa kostnader enligt vad som anges i det följande. Sökanden ansvarar gentemot staten för kostnader i samband med handräckning, så länge åtgärderna ryms inom

text: 16 kap. 6 § första stycket utsökningsbalken

text: . Verkställigheten i förhållande till sökanden anses avslutad när egendomen har tagits om hand för förvaring. Sökandens ansvar för kostnaderna upphör därför när egendomen har tagits om hand för förvaring och förvaringen sker för att ta tillvara svarandens intressen. Sökanden är också ansvarig för kostnader för att förvara egendom om förvaringen är ett led i att ta bort egendomen och återställa sökandens besittning, till exempel förvaring i väntan på att egendomen tas om hand för magasinering. Sökanden ska i så fall ha haft anledning att anta att en sådan verkställighetsåtgärd kan vidtas. Sökanden är också ansvarig för kostnader för åtgärder som inte omfattas av

text: men som måste vidtas för att genomföra förpliktelsen i exekutionstiteln, till exempel rivning av en byggnad. Sökanden är inte ansvarig för kostnader för att förstöra egendom, om svaranden godkänner att egendomen förstörs i stället för att den tas om hand för förvaring. Däremot är sökanden ansvarig för transportkostnader och kortare förvaring i avvaktan på att egendomen ska förstöras, om Kronofogden anser att transport och förvaring är ett led i att ta bort egendomen.

text: Sökanden är ansvarig för kostnader om sökanden har det miljörättsliga ansvaret, och Kronofogden på grund av regler om miljörättsansvar till exempel behöver förstöra (destruera) egendom. Det här beslutet har fattats av rättschef Ulrika Lindén. Verksjurist Olof Dahnell har föredragit ärendet. I den slutliga handläggningen har även enhetschef Christina Sundblad deltagit. Beslutet har godkänts digitalt och saknar därför underskrift.

text: Ulrika Lindén Olof Dahnell

text: Rättslig promemoria

text: 1 Sammanfattning

text: Sökanden ansvarar gentemot staten för förrättningskostnader för åtgärder som kan anses ingå i verkställigheten och som omfattas av

text: . I förhållande till sökanden är förrättningen avslutad när egendomen tas om hand för förvaring. Sökanden ansvarar därför inte för förvaringen om den sker för att ta tillvara svarandens intressen (jmf.

text: 17 kap. 3 § utsökningsbalken

text: ). Sökanden är ansvarig för kostnader för förvaring av egendom om förvaringen är ett led i att ta bort egendomen för att senare transportera bort den, till exempel förvaring i väntan på att det finns ett magasin där egendomen kan förvaras. Då är det inte fråga om förvaring för att ta tillvara på svarandens intressen utan en del i att ta bort egendomen. Sökanden kan i två situationer bli ansvarig för kostnader för åtgärder som inte anges i

text: 16 kap. 6 § utsökningsbalken

text: . Den första situationen är om sökanden har det miljörättsliga ansvaret och det då blir aktuellt att till exempel förstöra egendom. Den andra situationen är om sökanden ansöker om verkställighet av ett beslut eller en dom och åtgärden inte ryms i

text: 16 kap. 6 § utsökningsbalken

text: . Sökanden har till exempel ansvar för kostnaderna för att riva en byggnad eller ta bort en väg om det är vad som anges i exekutionstiteln som förpliktelse för svaranden.

text: 2 Bakgrund, frågeställning och syfte

text: Högsta domstolen har i

text: NJA 2017 s. 1033

text: prövat frågan om sökandens ansvar för förrättningskostnader vid handräckning. Ställningstagandet syftar till att klarlägga tolkningen av rättsläget och att klarlägga vilka kostnader sökanden kan bli ansvarig för vid verkställighet av handräckning.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Lagregler

text: Vid handräckning gäller bestämmelserna i

text: 16 kap.

text: 12 a §§

text: utsökningsbalken

text: . I 12 § andra stycket anges att ”Beträffande genomförandet av verkställigheten tillämpas 6 §”.

text: I

text: anges att ”Kronofogdemyndigheten skall vid behov ombesörja transport av egendom som skall bortföras, hyra utrymme för förvaring av egendomen och vidtaga andra liknande åtgärder som föranleds av avhysningen.” I tredje stycket regleras vad som gäller om egendom tas om hand för förvaring under en tid av högst tre månader. Regler om kostnader finns i

text: 17 kap.

text: utsökningsbalken

text: . Utgångspunkten är att svaranden ska stå för kostnaderna för handräckningen, men att sökanden kan bli ansvarig för kostnader som inte kan tas ut hos svaranden. I

text: 17 kap. 3 § utsökningsbalken

text: regleras undantag från sökandens ansvar för kostnader. I tredje stycket står det att sökanden vid avhysning och avlägsnande inte ansvarar för kostnader för förvaring av svarandens egendom eller för andra åtgärder som syftar till att skydda svaranden mot förlust. Detsamma gäller kostnader för försäljning enligt

text: 16 kap. 7 § utsökningsbalken

text: . I förordning (

text: ) om avgifter vid Kronofogdemyndigheten regleras vilka avgifter och kostnader som får tas ut i bland annat utsökningsmål. I

text: 13 § första stycket

text: anges att ”Särskild avgift tas ut när det uppkommer särskild kostnad för staten för en åtgärd i målet. Avgiften motsvarar kostnaden.”

text: Förarbetsuttalanden

text: Prop. 1980/81:8

text: (propositionen till

text: utsökningsbalken

text: ) I förarbetena till

text: 16 kap. 6 § utsökningsbalken

text: framgår att föredragande statsråd instämde i beredningens uppfattning att det inte är rimligt att svarandens egendom ställs på gatan eller liknande. Egendom behöver tas om hand. Föredraganden ansåg att sökanden inte ska ansvara för kostnader för förvaringsutrymme, eftersom kommunen har en skyldighet att hjälpa svaranden och ta hand om svarandens egendom vid avhysning från en bostadslägenhet. Verkställigheten anses inte vara avslutad förrän egendomen har omhändertagits på ett lämpligt sätt. Kronofogden ansvarar för att egendomen tas om hand. Det innebär att myndigheten behöver ordna med medarbetare som sköter handräckningen, med transportmedel och med en plats dit egendomen ska transporteras.

text: Om Kronofogden bedömer att egendom saknar värde bör enligt föredragande statsråd egendomen med svarandens medgivande kunna transporteras direkt till en avstjälpningsplats. Egendomen bör däremot magasineras om det saknas ett medgivande eller om Kronofogden bedömer att egendomen har ett värde som kan täcka förvaringskostnaderna. Om inte kommunen åtar sig magasineringen får Kronofogden anlita någon annan för den uppgiften. Den som sköter magasineringen har samma befogenheter som en person som tar emot en deposition. Magasineraren har rätt att efter en viss tid sälja egendomen så att den täcker depositionsavgiften. Eventuellt underskott ska i första hand svaranden stå för. I andra hand får staten svara för kostnaden. Föredraganden anförde slutligen att ”Principen att verkställigheten inte skall anses avslutad förrän egendomen har omhändertagits på lämpligt sätt bör slå igenom inte bara när det gäller kronofogdemyndighetens ansvar för transport och magasinering utan även i fråga om sökandens ansvar i kostnadshänseende. I motsats till beredningen anser jag att sökanden i förhållande till statsverket bör svara även för kostnad för transport till ny lägenhet eller till magasin eller annat lämpligt förvaringsutrymme. Däremot bör sökanden inte vara skyldig att svara för magasinshyra eller annan avgift för förvaring av egendomen (se vidare under 17 kap. 3 §).” (se sid 786).

text: I förarbetena till

text: 17 kap. 3 § utsökningsbalken

text: uttalar föredragande statsrådet att ansvaret för kostnader har behandlats i anslutning till bestämmelsen i

text: 16 kap. 6 § utsökningsbalken

text: . Sökanden bör ansvara för kostnaden för avhysning och transport av egendom till en ny lägenhet, magasin eller annat lämpligt förvaringsutrymme. Däremot bör sökanden inte stå för kostnader för förvaring eller för annan åtgärd som syftar till att skydda svaranden mot förlust, till exempel utfodring och skötsel av avhysta djur eller nödvändigt underhåll av maskiner och fordon. Kostnader för åtgärder för att avhyst egendom ska tåla en längre tids förvaring ska inte heller belasta sökanden (se s. 834 f.).

text: Prop. 2016/17:159

text: Avlägsnande – en ny form av handräckning

text: År 2017 infördes i

text: 16 kap.

text: utsökningsbalken

text: bestämmelser om åtgärder för att tvinga någon att flytta eller lämna en viss plats (avlägsnande). I förarbetena berörs frågan om en begränsning av sökandens ansvar för kostnader i samband med avlägsnande. Det konstaterades att det finns undantag från regeln om sökandens ansvar för kostnaderna, till exempel att sökanden vid avhysning inte ansvarar för kostnader för förvaring av

text: svarandens egendom eller andra åtgärder som ska skydda svaranden mot förlust. Förarbetena pekar på att hanteringen av egendom som sker efter att den har transporterats bort, inte anses ingå i verkställigheten och hänvisar till propositionen till

text: utsökningsbalken

text: och de uttalanden som har gjorts där. Regeringen menar i propositionen att samma bestämmelser om hantering av egendom ska gälla vid både avhysning och avlägsnande. Det innebär att sökanden inte ska ansvara för kostnader för exempelvis förvaring av egendom vid avlägsnande (se sid 48 f.).

text: Praxis

text: NJA 2017 s. 1033

text: Skeppet Normy I

text: NJA 2017 s. 1033

text: tar Högsta domstolen upp frågan om sökandens ansvar för förrättningskostnader vid verkställighet av ett interimistiskt beslut om särskild handräckning för att återställa rubbad besittning. Frågan i målet är om sökanden ska ansvara för kostnader för att förstöra svarandens egendom efter att den har transporterats bort från sökandens fastighet. I avgörandet redogör Högsta domstolen för principerna för vilka kostnader som får tas ut och hos vem vid verkställighet av handräckning. Högsta domstolen uttalar bland annat att regelverket om särskild handräckning skyddar sökandens besittning. Reglerna syftar bland annat till att den som har drabbats av en besittningsrubbning ska vända sig till myndigheter i stället för att själv ta sig rätt. Systemet bör därför tillhandahålla ett snabbt, enkelt och billigt sätt att återställa besittningen när den har rubbats. Högsta domstolen uttalar också att ”Utgångspunkten är alltså att sökanden med en ansökan om särskild handräckning ska kunna uppnå resultatet att återställa situationen när det gäller den rubbade besittningen. Normalt har sökanden inte någon annan skyldighet i förhållande till svarandens egendom än att avstå från att själv vidta åtgärder för att återställa sin besittning (andra skyldigheter kan föreligga om ett miljörättsligt ansvar aktualiseras för en fastighetsägare, jfr

text: MÖD 2006:63

text: beträffande avfall som olovligen placerats på fastighet).”

text: Högsta domstolen konstaterar att sökandens ansvar för kostnader är kopplat till vad som ingår i verkställigheten. Domstolen hänvisar till förarbetsuttalandena till

text: 16 kap. 6 § utsökningsbalken

text: där det står att verkställigheten inte är avslutad förrän egendomen har tagits om hand på lämpligt sätt. Det bör också påverka sökandens ansvar för kostnaderna (punkterna 21–22).

text: Högsta domstolen konstaterar att begränsningen av kostnadsansvaret har fått genomslag i lagstiftningen genom

text: 17 kap. 3 § utsökningsbalken

text: . Där begränsas sökandens ansvar för kostnader för exempelvis förvaring vid avhysning och avlägsnande. Högsta domstolen anger, se punkt 25, att ”Bestämmelsen i

text: 17 kap. 3 § tredje stycket

text: UB klargör när verkställigheten i förhållande till sökanden ska anses avslutad vid avhysning (och numera även avlägsnande). Bestämmelsen kan inte tolkas motsatsvis beträffande vad som gäller vid verkställighet enligt 16 kap. 11–12 a §§. Även vid sådan verkställighet bör sökandens ansvar omfatta endast åtgärder som kan anses ingå i verkställigheten i förhållande till just sökanden. Förarbetsuttalandena avseende 16 kap. 6 § ger stöd för det (se p. 22).” Högsta domstolen bedömer sedan att sökandens ansvar för kostnader beror på vilken typ av åtgärder som kan förutses (16 kap. 6 § första stycket). Åtgärder som anges i bestämmelsen är borttransport, förvaring och andra liknande åtgärder. Åtgärden att förstöra egendom med svarandens godkännande, ryms inte i bestämmelsen. Sökanden är därför inte ansvarig för kostnader för förstöring. Men om sökanden har ett miljörättsligt ansvar för slutlig hantering av egendomen kan saken komma i ett annat läge.

text: 4 Kronofogdemyndighetens bedömning

text: Frågan i Högsta domstolens avgörande om förättningskostnader gäller om sökanden kan bli ansvarig för kostnaderna för att förstöra egendom, men domstolen gör även principiella uttalanden om kostnadsansvaret vid handräckning. Utifrån vad Högsta domstolen uttalat i beslutet framgår att Högsta domstolen drar en gräns för när handräckning i förhållande till sökanden är avslutad, även om det därefter kvarstår moment som Kronofogden måste utföra. Denna gräns är också styrande för sökandens ansvar för kostnaderna. Gränsen är densamma som vid avhysning och innebär förrättningen anses avslutad i förhållande till sökanden när egendomen tas om hand för förvaring. Det innebär då att sökanden ansvarar för kostnader fram till att egendomen magasineras för att ta tillvara svarandens intressen, men inte för kostnaden för själva magasineringen. Om svaranden inte kan betala förrättningskostnaderna blir sökanden ansvarig för att betala för åtgärder som syftar till att återställa sökandens besittning, om det är en åtgärd som ryms inom

text: . Åtgärder som följer av

text: 16 kap. 6 § utsökningsbalken

text: kan till exempel handla om transport, förvaring och andra liknande åtgärder som

text: vidtas. Samtidigt gäller begränsningen i

text: 17 kap. 3 § utsökningsbalken

text: att sökanden inte svarar för kostnaden för förvaring av svarandens egendom eller för andra åtgärder som väsentligen avser att skydda svaranden mot förlust. Sökanden kan även bli ansvarig för kostnader för en åtgärd som följer av ett beslut eller en dom men som inte ryms inom

text: 16 kap. 6 § utsökningsbalken

text: , till exempel rivning av en byggnad. Det är då fråga om åtgärder som måste vidtas på grund av den utdömda förpliktelsen. Kostnaden för en sådan åtgärd är då en kostnad som enligt

text: 17 kap. 2 § utsökningsbalken

text: jämförd med

text: 13 § förordning (1992:1094)

text: om avgifter vid Kronofogdemyndigheten ska tas ut i målet och som sökanden kan bli ansvarig att betala för. Sökanden är ansvarig för kostnader för förvaring om det är fråga om kortare förvaring innan egendomen kan transporteras iväg för magasinering eller för att förstöras. Det gäller om sökanden bör ha kunnat förutse åtgärden. Åtgärden ingår då som ett led i verkställigheten för att återställa besittningsrubbningen. Sökanden som har det miljörättsliga ansvaret kan bli ansvarig för kostnader för andra åtgärder än de som ryms i

text: . Det gäller till exempel vid förstöring av egendom. Innan Kronofogden vidtar åtgärder ska parterna underrättas, om åtgärden kan ha betydelse för dem (16 kap. 6 § andra stycket). Även om bestämmelsen bara nämner parterna bör även tredje man i vissa fall underrättas, till exempel panthavare. Panthavarens rätt kan äventyras om Kronofogden förstör egendom.


designation: Kronofogdens ställningstagande 6/12/VER

text: Beslutad av Ansvarig organisation Nr Ulrika Lindén Rättsavdelningen 6/12/VER Dokumentägare Beslutsdatum Dnr Ulrika Lindén 2018-11-26 840 26458-18/121 Gäller fr.o.m. Ersätter beslut 2012-12-14 med dnr.

text: 832 30320-12/121

text: E-postadress: kontakt@kronofogden.se Postadress Besöksadress Telefon Telefax

text: Box 1050 Esplanaden 1 0771-73 73 00 08-29 26 14

text: 21 SUNDBYBERG 172 67 SUNDBYBERG

text: 832 30320-12/121

text: 832 30320-12/121

text: Prop. 1995/96:17 s. 35

text: ff. och 65,

text: Bostadsrättslagen

text: , kommentaren till

text: 8 kap. 2 §

text: (Zeteo 2017-03-01). 2

text: Prop. 1995/96:17 s. 36

text: Bostadsrättslagen

text: , kommentaren till

text: 8 kap. 4 §

text: (Zeteo 2017- 03-01) och

text: NJA 1998 s. 400

text: . Göta hovrätt ÖÄ 2680-09, Göta hovrätt

text: RH 2010:70

text: , Hovrätten över Skåne och Blekinge ÖÄ 3300-11 och Svea hovrätt ÖÄ 5345-12.

text: 832 30320-12/121

text: 832 30320-12/121

text: 4.2.1 Uppsägning från bostadsrättsföreningen

text: 832 30320-12/121

text: 4.2.2 Dom eller utslag om förverkande

text: Bostadsrättslagen

text: , kommentaren till

text: 8 kap. 4 §

text: (Zeteo 2017-03-01). 5

text: Bostadsrättslagen

text: , kommentaren till

text: 8 kap. 4 §

text: (Zeteo 2017-03-01). Att inte delge behöver inte leda till någon rättsförlust för part. Inte heller påverkar det parts möjlighet att överklaga. Överklagas Kronofogdens beslut

text: 832 30320-12/121

text: kan det däremot få betydelse för frågan när bostadsrättshavaren ska anses ”skild” från lägenheten,

text: NJA 1999 s. 610

text: Bostadsrättslagen

text: , kommentaren till

text: 8 kap. 4 §

text: (Zeteo 2017-03-01).

identifier: Kronofogdens ställningstagande 6/12/VER

title: Tvångsförsäljning av bostadsrätt – förfarande och formkrav

text: Vid tvångsförsäljning ska följande förfarande och formkrav jämte bifogad promemoria tillämpas.

text: • Underrättelsen ska delges och bostadsrättshavaren ges skälig tid att yttra sig över ansökan när bostadsrättsföreningen själva sagt upp bostadsrättshavaren till avflyttning. • När det i lagakraftvunnet utslag eller dom har slagits fast att nyttjanderätten förverkats saknas det normalt anledning att delge ansökan om tvångsförsäljning. • När bostadsrättshavaren ska delges får Kronofogdemyndigheten inte fatta beslut om tvångsförsäljning förrän bostadsrättshavaren har delgivits ansökan och getts skälig tid att yttra sig. • Avslår Kronofogden ansökan om tvångsförsäljning ska sökanden delges beslutet och laga kraft avvaktas innan Kronofogden skiljer sig från ärendet.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagande 13/09/VER.

text: Uppdatering

text: Ställningstagandet har genom ändringar i november 2018 renodlats att enbart behandla frågor om delgivning av ansökan om tvångsförsäljning. Övriga delar av ställningstagandet har förts över till och framgår av handboken Utmätning. Ställningstagandet har remitterats till produktionsavdelningen.

text: Ulrika Lindén Rättschef Jens Haggren Verksjurist, föredragande

text: Kronofogdemyndighetens ställningstagande

text: RÄTTSLIG PROMEMORIA 1 Sammanfattning

text: Underrättelsen ska, i de fall bostadsrättsföreningen själva sagt upp bostadsrättshavaren till avflyttning, delges och bostadsrättshavaren ges skälig tid att yttra sig över ansökan. I sådant fall får beslut om tvångsförsäljning inte fattas förrän bostadsrättshavaren delgetts och getts skälig tid att yttra sig över ansökan. Om bostadsrättsföreningen i sin ansökan om tvångsförsäljning åberopar ett lagakraftvunnet utslag eller dom där nyttjanderätten förverkats saknas normalt anledning att delge ansökan.

text: 2 Bakgrund, frågeställning och syfte

text: Uppgiften att handlägga tvångsförsäljning enligt

text: 8 kap.

text: bostadsrättslagen

text: (BRL) hanteras av Kronofogden sedan 1996. Genom de ändringar som införts i BRL handläggs tvångsförsäljning i huvudsak enligt reglerna om exekutiv försäljning. Varken BRL eller förarbetena till den ger emellertid tydliga besked om Kronofogden ska delge ansökan eller beslutet om tvångsförsäljning. Det har kommit några avgöranden från hovrätt men inget prejudikat från Högsta domstolen. Handläggningen inom Kronofogden skiljer sig åt. För att åstadkomma en ökad samsyn och enhetlighet inom Kronofogden har följande ställningstagande utarbetats.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Förfarande och formkrav

text: Tvångsförsäljning regleras i

text: 8 kap.

text: BRL. I övrigt gäller bestämmelserna i UB och UF om exekutiv försäljning av lös egendom,

text: 8 kap. 2 §

text: BRL. Hänvisningen tar främst sikte på

text: bestämmelserna i 8-9, 13-14, 17 och

text: 18 kap

text: UB men också mer allmänna bestämmelser kan vara tillämpliga.

text: När en ansökan om tvångsförsäljning ges in ska Kronofogden pröva om förutsättningarna för tvångsförsäljning är uppfyllda,

text: 8 kap. 4 §

text: BRL. Det finns inget krav på att ansökan föregåtts av en exekutionstitel. Kronofogden ska göra en ordentlig prövning där bostadsrättshavaren normalt ges möjlighet att yttra sig,

text: 25 § förvaltningslagen

text: . Har bostadsrättshavaren inget att invända mot ansökan saknas anledning för Kronofogden att pröva ansökan. När förverkandegrunden avser något annat än betalningsförsummelse, och parterna har olika uppfattning i frågan, kan saken vara så tveksam att Kronofogden måste avslå ansökan. Vid sin prövning förutsätts Kronofogden tillämpa allmänna principer om bevisföring. Av förarbeten och praxis följer att Kronofogden bara ska genomföra tvångsförsäljning i klara fall. I andra fall ska ansökan avslås.

text: Frågan om ansökan om tvångsförsäljning ska delges har i några fall prövats av domstol . Domstolarna har upphävt Kronofogdens beslut om tvångsförsäljning och som skäl angett att Kronofogden inte har delgett ansökan med svaranden. Ett av avgörandena har publicerats som ett referat av Domstolsverket (

text: RH 2010:70

text: Domstolarna har sammanfattningsvis bedömt frågan enligt följande. Det har ansetts som en grundläggande princip att den enskilde ska delges en ansökan som rör hans civila rättigheter. Den enskilde ska nämligen på ett betryggande sätt ha lämnats möjlighet att ta tillvara sina rättigheter. I de aktuella avgörandena hänvisas till att frågan gäller tvångsförsäljning av bostadsrätt. Ett beslut om tvångsförsäljning förutsätter att nyttjanderätten till lägenheten har förverkats m.m. Det anges vidare att prövningen av dessa frågor ska göras i ärendet om tvångsförsäljning. Mot den bakgrunden har domstolarna bedömt att det är fråga om sådana ärenden i vilket ansökan och Kronofogdens föreläggande om yttrande ska delges. Med hänvisning till att så ej har skett och att

text: klaganden inte heller har fört talan i ärendet hos Kronofogden har det därmed förekommit domvilla. Besluten om tvångsförsäljning har undanröjts och ärendena återförvisats till Kronofogden för ny handläggning. Tilläggas bör att det i samtliga ovanstående avgöranden har avsett situationer där bostadsrättsföreningen själva sagt upp bostadsrättshavaren till avflyttning.

text: I rättsfallet

text: RH 2016:38

text: hade bostadsrättshavaren förpliktats avflytta genom ett lagakraftvunnet utslag från Kronofogdemyndigheten. Domstolen uttalade att frågan om exekutionstitelns giltighet inte kan omprövas inom ramen för ärendet om tvångsförsäljning. Kronofogdemyndigheten delgav inte underrättelsen om tvångsförsäljning. Hovrätten ansåg att det inte förekommit något fel vid handläggningen hos Kronofogdemyndigheten.

text: Enligt

text: 25 § förvaltningslagen

text: är det myndigheten som avgör hur underrättelse ska ske. Myndigheten har möjlighet att använda sig av delgivning för att säkerställa att parten fått del av materialet (

text: Prop. 2016/17:180 s. 312

text: 3.2 Skyddet enligt Europakonventionen

text: Artikel 6 i Europakonventionen

text: stadgar bl.a. att envar ska vid prövningen av hans civila rättigheter och skyldigheter vara berättigad till en rättvis och offentlig förhandling inom skälig tid och inför en oavhängig och opartisk domstol. Europakonventionen gäller som svensk lag (se SFS 1994:1219).

text: I prövningen av civila rättigheter och skyldigheter ingår som ett led att låta parterna yttra sig över det material som ges in till domstolen (den s.k. kontradiktoriska principen). Europadomstolen har i ett antal avgöranden funnit att det utgör ett brott mot

text: artikel 6 i Europakonventionen

text: att inte delge en part handlingar (t.ex.

text: Baumann mot Frankrike

text: och

text: Beer mot Österrike

text: Europadomstolen har vidare funnit att det inte är tillräckligt att parten i efterhand och genom ett eventuellt överklagande får möjlighet att bemöta vad som anförts (

text: Brandstetter mot Österrike

text: 4 Kronofogdemyndighetens bedömning

text: 4.2 Delgivning av ansökan

text: När bostadsrättsföreningen själva säger upp bostadsrättshavaren till avflyttning är det föreningen som ska ombesörja att bostadsrättshavaren delges uppsägningen,

text: 7 kap. 27 §

text: BRL. I denna situation har förverkandefrågan inte prövats rättsligt innan ansökan om tvångsförsäljning. När Kronofogden sedan prövar om det finns förutsättningar för en tvångsförsäljning bör därför bostadsrättshavaren ges rätt att yttra sig. Kronofogdens bedömning av om nyttjanderätten förverkats får anses ingå som ett led i prövningen av den enskildes civila rättigheter och skyldigheter enligt

text: artikel 6 i Europakonventionen

text: . Parternas rätt ska tas tillvara genom den kontradiktoriska principen. Det innebär att det material som bostadsrättsföreningen gett in till Kronofogden ska delges bostadsrättshavaren som ska ha tillfälle att bemöta det. Bostadsrättshavaren bör ges tillfälle att tidigt i förfarandet komma med bemötande, det är således inte tillräckligt att han eller hon ges möjlighet att få beslutet om tvångsförsäljning prövat genom överklagande.

text: Med hänvisning till vad som anförts ovan saknas det skäl att efterge kravet på delgivning. Ett sådant absolut delgivningskrav kan t.ex. få till följd att bostadsrättshavaren måste delges genom kungörelsedelgivning om andra delgivningsformer varit resultatlösa.

text: Kravet på delgivning medför vidare att något beslut om tvångsförsäljning inte får fattas förrän bostadsrättshavaren delgetts ansökan och givits skälig tid att yttra sig.

text: Om bostadsrättshavaren med anledning av ansökan om tvångsförsäljning för talan i ärendet behöver någon delgivning inte ske. Bostadsrättshavaren har genom sitt agerande visat sig ha kännedom om det aktuella tvångsförsäljningsärendet.

text: I förarbetena till BRL har inte berörts om förekomsten av en dom eller utslag om förverkande påverkar Kronofogdens prövning i frågan om tvångsförsäljning. I kommentaren till BRL anges däremot att Kronofogden inte torde kunna pröva frågan om förverkande på nytt om det finns en lagakraftvunnen dom på förverkande.

text: När bostadsrättsföreningen ansöker om avhysning hos Kronofogden, eller ger in stämningsansökan med yrkande om bostadsrättshavarens skiljande från bostadsrätten till domstol, delges svaranden föreläggandet resp. stämningsansökan (se 29 § lag om betalningsföreläggande och handräckning samt

text: 42 kap. 5 § rättegångsbalken

text: ). Avhysningsansökan resp. stämningsansökan gäller som uppsägning när delgivning skett i behörig ordning,

text: 7 kap. 28 §

text: BRL. Bostadsrättshavaren tillförsäkras vid denna prövning av om nyttjanderätten förverkats ett skydd som väl svarar upp mot kraven i

text: artikel 6 i Europakonventionen

text: . När bostadsrättsföreningen sedan ansöker om tvångsförsäljning och åberopar ett lagakraftvunnet utslag eller dom på att nyttjanderätten förverkats finns det normalt inte anledning för Kronofogden att delge ansökan om tvångsförsäljning.

text: Ovanstående synsätt har bekräftats av Hovrätten över Skåne och Blekinge i avgörandet

text: RH 2016:38

text: 4.3 Delgivning av beslut m.m.

text: Kronofogden ska alltid upprätta ett särskilt motiverat beslut och skriftligen underrätta bostadsrättshavaren om det, jfr

text: 4 kap. 3 §

text: UF och

text: 2 kap. 18 §

text: UB. Beslutet gäller omedelbart och verkställigheten fortgår om inget hinder uppkommer.

text: Det saknas skäl att delge tvångsförsäljningsbeslut utifrån bestämmelsen i

text: 4 kap. 4 §

text: UF. Detta påverkas inte heller av om

text: ansökan om tvångsförsäljning tidigare har delgetts med bostadsrättshavaren. Besluten ska därför normalt kunna skickas med vanlig post. Precis som med underrättelse om ansökan ska Kronofogden, vid returförsändelse, efterforska ny adress och skicka beslutet på nytt.

text: Bedömer Kronofogden att bostadsrättshavaren saknar kännedom om det aktuella tvångsförsäljningsärendet kan det motivera att bostadsrättshavaren delges beslutet. En bedömning måste alltid göras utifrån varje enskilt fall.

text: Om bostadsrättsföreningen i sin ansökan om tvångsförsäljning åberopat tidigare dom eller utslag som sedan överklagats bör Kronofogden avslå ansökan om tvångsförsäljning. I det läget kan Kronofogden inte med någon större säkerhet bedöma om nyttjanderätten förverkats.


text: E-postadress: Postadress Besöksadress Telefon Telefax Box 1050 Esplanaden 1 0771-73 73 00 08-29 26 14 172 21 172 67 SUNDBYBERG SUNDBYBERG

text: Dnr

text: 840 24216-18/121

text: Även det faktum att den sökandes sambo eller maka äger stora tillgångar kan påverka den allmänna skälighetsbedömningen, se

text: prop. 1993/94:123 s 97

text: , jfr

text: NJA 2014 s 621

text: . Frågan berörs inte i PM:et.

text: Prop. 1993/94:123 s 73

text: Prop. 1993/94:123 s 93

text: Prop. 1993/94:123 s 128

text: f. Vad gäller frågan om fastigheter och bostadsrätter i skuldsaneringsärenden, se t.ex. rättsfallen

text: NJA 1999 s 718

text: (fastighet) och

text: RH 1996:63

text: (bostadsrätt) 5 Se t.ex.

text: prop. 1993/94:123

text: . s 135 f

text: Lag (

text: ) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna 7 Se t.ex.

text: prop. 1988/89:124 s 26

text: 8 Se Kronofogdemyndighetens ställningstagande 7/14/VER

text: Jfr

text: NJA 2013 s 1241

text: där HD fann att en fastighet inte skulle utmätas på grund av att det fanns annan egendom som kunde tas i anspråk med mindre olägenhet för gäldenären. HD hänvisade i avgörandet bl.a. till Barnkonventionen.

title: Gäldenärs tillgång av fastighet eller bostadsrätt vid skuldsanering

text: Kronofogdemyndighetens ställningstagande Beslutad av Ansvarig organisation Nr Ulrika Lindén Rättsavdelningen 7/16/Skusan Dokumentägare Beslutsdatum Dnr Ulrika Lindén 2018-12-19 840 24216-18/121 Gäller fr.o.m. Ersätter beslut 2016-10-28 med dnr.

text: 832 298-16/121

text: , Nr 7/16/Skusan 2018-12-19

text: Skuldsanering kan beviljas trots att den som ansökt bor i en egen fastighet eller bostadsrätt. Vid bedömningen ska hänsyn tas till ekonomiska och sociala skäl. Det är bostadens nettoövervärde som ska ligga till grund för bedömningen. Om nettoövervärdet inte är högre än riktvärdet 200 000 kr ska tillgången inte vara hinder mot skuldsanering, förutsatt att kravet på kvalificerad insolvens är uppfyllt samt att det vid en helhetsbedömning framstår som skäligt att bevilja skuldsanering trots sökandens tillgång i form av en fastighet eller bostadsrätt.

text: Uppdatering

text: Detta ställningstagande fastställdes ursprungligen år 2010 (Nr 1/10/Skusan, dnr 801-3913-10/121). Promemorian omarbetades år 2016, varvid ett antal förtydliganden gjordes. Avsnitt som berör Europakonventionen och FN:s barnkonvention fördes in, och texten uppdaterades med nya laghänvisningar med anledning av införandet av

text: skuldsaneringslagen (2016:675)

text: av tf. verksamhetschefen Eva Carlquist och verksjuristen Susan Höglund Westermark (Nr 7/16/Skusan, dnr

text: 832 298-16/121

text: I samband med att ansvaret för dokumentet övergått till rättsavdelningen år 2018 har en översyn gjorts efter samråd med skuldsaneringsenheten. Redaktionella ändringar har gjorts, men inga ändringar har gjorts i sak.

text: Beslut i detta ärende har fattats av rättschefen Ulrika Lindén efter föredragning av verksjuristen Susan Höglund Westermark. I den slutliga handläggningen har även verksjuristen Lisa Gurner och tf. enhetschefen Christina Sundblad deltagit.

text: Ulrika Lindén Rättschef Susan Höglund Westermark Föredragande

text: 832 298-16/121

text: , Nr 7/16/Skusan 2018-12-19

text: Rättslig promemoria

text: 1 Sammanfattning

text: Om en person som ansökt om skuldsanering äger en fastighet eller bostadsrätt som är hans eller hennes stadigvarande bostad gäller som utgångspunkt att tillgången ska säljas innan skuldsanering kan beviljas. Det finns dock möjlighet att bevilja skuldsanering trots att den som ansökt bor i en egen fastighet eller bostadsrätt. Vid den bedömningen ska Kronofogdemyndigheten (Kronofogden) ta hänsyn till ekonomiska och sociala skäl. Det är bostadens nettoövervärde som ska ligga till grund för bedömningen. Om nettoövervärdet inte är högre än ca 200 000 kr ska tillgången inte vara hinder mot skuldsanering. Detta gäller under förutsättning att kravet på kvalificerad insolvens är uppfyllt, samt att det vid en helhetsbedömning är skäligt att skuldsanering beviljas, trots att den som ansökt äger en fastighet eller en bostadsrätt.

text: Beloppsgränsen är ett riktvärde och ska gälla som utgångspunkt i det enskilda fallet. Nettoövervärdet ska beräknas med hänsyn till kapitalvinstskatt och eventuell uppskjuten kapitalvinstskatt, mäklararvode, flyttkostnader och andra kostnader som kan uppstå på grund av försäljningen.

text: Det är fastighetens eller bostadsrättens nettoövervärde som är av intresse i sammanhanget. Om fastigheten eller bostadsrätten ägs tillsammans av två makar eller sambor blir det alltså inte fråga om att ta hänsyn till nettoövervärdet per person.

text: Även om bostadens nettoövervärde överstiger riktvärdet om ca 200 000 kr kan den som ansökt om skuldsanering av sociala skäl beviljas skuldsanering utan hinder av tillgången. Vid den bedömningen kan det finnas anledning att ta hänsyn till FN:s konvention om barnets rättigheter (Barnkonventionen). En samlad bedömning ska göras av frågan om den som ansökt ska kunna få skuldsanering trots att han eller hon bor i en egen fastighet eller bostadsrättslägenhet.

text: När den som ansökt om skuldsanering bor i en egen fastighet eller bostadsrätt kan det ofta också uppkomma frågor om boendekostnaden är skälig. Den frågan berörs inte i ställningstagandet.

text: 832 298-16/121

text: , Nr 7/16/Skusan 2018-12-19

text: 2 Bakgrund, frågeställning och syfte

text: Det förekommer fortfarande skillnader mellan skuldsaneringsteamen när det gäller bedömningar om i vilken utsträckning en tillgång i form av en fastighet eller en bostadsrätt ska innebära hinder mot att skuldsanering beviljas. Det är viktigt att tillämpningen av

text: skuldsaneringslagen

text: är enhetlig. För att öka enhetligheten har Kronofogden tagit fram riktlinjer för vad som ska beaktas vid dessa bedömningar. Riktlinjerna framgår av promemorian.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Skuldsaneringslagen

text: För att skuldsanering ska kunna beviljas krävs enligt

text: och

text: 9 §§

text: skuldsaneringslagen (2016:675)

text: dels att den som ansökt inte rätteligen kan betala sina skulder och denna oförmåga med hänsyn till samtliga omständigheter kan antas bestå under överskådlig tid (kvalificerad insolvens), dels att det vid en helhetsbedömning av den sökandes personliga och ekonomiska förhållanden är skäligt att skuldsanering beviljas. Vid skälighetsbedömningen ska särskilt beaktas omständigheterna vid skuldernas tillkomst, de ansträngningar gäldenären gjort för att fullgöra sina förpliktelser samt det sätt på vilket han eller hon medverkat under handläggningen av ärendet.

text: Av

text: 33 § första stycket skuldsaneringslagen

text: framgår att det belopp som ska fördelas mellan borgenärerna ska beräknas så att skuldsaneringen tar i anspråk gäldenärens samtliga tillgångar och inkomster, med avdrag för det han eller hon ska förbehållas för sin och sin familjs försörjning.

text: Om den som ansöker om skuldsanering äger tillgångar kan det påverka både bedömningen av det kvalificerade insolvensrekvisitet och skälighetsbedömningen. Även om den som ansöker har stora skulder och kanske begränsad betalningsförmåga är det kvalificerade insolvensrekvisitet inte uppfyllt om han eller hon äger tillgångar med ett så stort värde att skulderna kan betalas om tillgångarna säljs.

text: Om den som ansöker om skuldsanering har tillgångar med ett betydande värde kan det också påverka den allmänna skälighetsbedömningen, även om värdet inte är så stort att det påverkar bedömningen av det kvalificerade insolvensrekvisitet.

text: Enligt förarbetena till

text: skuldsaneringslagen

text: är huvudsyftet med systemet att det ska vara rehabiliterande på så sätt att svårt skuldsatta människor kan få en möjlighet

text: 832 298-16/121

text: , Nr 7/16/Skusan 2018-12-19

text: att lösa sina ekonomiska problem. Det rehabiliterande syftet måste samtidigt vägas mot borgenärernas berättigade intresse av att behålla sin fordringsrätt ograverad. Av

text: 9 § andra stycket skuldsaneringslagen

text: framgår att vissa omständigheter ska beaktas särskilt vid skälighetsbedömningen. En av de omständigheter som ska beaktas särskilt är de ansträngningar som gäldenären gjort för att fullgöra sina förpliktelser, dvs. i stort sett det han eller hon har gjort för att försöka betala så mycket på skulderna som möjligt. Har den som ansökt om skuldsanering värdefulla tillgångar som han eller hon inte försökt sälja för att betala på skulderna får det alltså anses tala emot att skuldsanering beviljas.

text: När det gäller det kvalificerade insolvensrekvisitet har det egentligen ingen betydelse vad den värdefulla egendomen utgörs av. I det fallet blir det endast fråga om att bedöma om den som ansökt om skuldsanering - med hänsyn till tillgången - har möjlighet att betala sina skulder inom överskådlig tid. När det gäller skälighetsbedömningen har dock tillgångar i form av en fastighet eller en bostadsrätt som är gäldenärens stadigvarande bostad en speciell ställning jämfört med andra typer av tillgångar.

text: I förarbetena till

text: skuldsaneringslagen

text: anges att det som utgångspunkt inte är rimligt att den som ansöker om skuldsanering behåller dyrare bostad, fritidshus, bil, båt eller liknande. Även om den som ansökt om skuldsanering normalt bör sälja bostaden innan skuldsanering kan beviljas kan det i många fall av sociala, men även av rent ekonomiska skäl, vara lämpligt att han eller hon bor kvar i sin bostad under skuldsaneringen. En förutsättning för en sådan lösning är enligt förarbetena att den sökandes bostadsstandard inte överstiger vad som är nödvändigt för den som ansökt och hans eller hennes familj och att den inte i någon mer nämnvärd utsträckning inkräktar på betalningsutrymmet till nackdel för övriga borgenärer. Om den som ansökt om skuldsanering har en hög boendekostnad ska det i samtliga fall vägas in i den allmänna skälighetsbedömningen.

text: Barnkonventionen FN:s konvention av 1989 om barnets rättigheter (Barnkonventionen) har ratificerats av Sveriges riksdag, men är ännu inte införd i svensk lagstiftning. Svenska domstolar och myndigheter ska dock beakta konventionens bestämmelser vid tillämpning av svensk rätt. Av artikel 3 i konventionen framgår att barnets bästa ska komma i första rummet vid alla åtgärder som rör barn vare sig de vidtas

text: 832 298-16/121

text: , Nr 7/16/Skusan 2018-12-19

text: av offentliga eller privata välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ.

text: Europakonventionen Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) är sedan 1995 svensk lag. Konventionens bestämmelser och Europadomstolens praxis ska tillämpas av svenska domstolar och myndigheter. Det innebär bl.a. att proportionalitetsprincipen ska tillämpas av Kronofogden. Proportionalitetsprincipen innebär i korthet att en åtgärd i fråga om art, styrka, räckvidd och varaktighet skall stå i rimlig proportion till vad som står att vinna med åtgärden.

text: Europadomstolens avgörande i målet

text: Rousk mot Sverige

text: (Application No 27183/04) har inneburit vissa förändringar vad gäller utmätningsordningen vid verkställighet. Omständigheterna i målet var i korthet att Kronofogden utmätt och sålt en gäldenärs fastighet för en skuld med ett begränsat belopp (ca 7 000 kr). Europadomstolen fann att försäljningen av fastigheten var en oproportionerlig belastning som inneburit en kränkning av gäldenärens rättigheter enligt Europakonventionen.

text: 4 Kronofogdemyndighetens bedömning

text: En skuldsanering ska ta i anspråk gäldenärens samtliga tillgångar och inkomster, efter avdrag för det som ska förbehållas honom eller henne för hans eller hennes försörjning. Vid den allmänna skälighetsbedömningen ska särskild hänsyn tas till de ansträngningar som den som ansökt om skuldsanering har gjort för att betala på skulderna. Utgångspunkten när den som har ansökt om skuldsanering äger en fastighet eller en bostadsrätt får därmed sägas vara att tillgången ska ha sålts innan skuldsanering kan beviljas. Om fastigheten eller bostadsrätten utgör den sökandes stadigvarande bostad kan det dock i många fall vara skäligt att skuldsanering beviljas utan hinder av fastigheten eller bostadsrätten.

text: Ekonomiska skäl Vid bedömningen ska bostadens nettoövervärde beaktas. Enligt Kronofogdens bedömning är det rimligt med ett riktvärde om ca 200 000 kr. Om fastighetens eller bostadsrättens nettoövervärde understiger ca 200 000 kr ska tillgången i sig alltså inte vara hinder mot skuldsanering. Riktvärdet ska gälla efter avdrag för de kostnader som uppkommer vid en försäljning, t.ex. kapitalvinstskatt,

text: 832 298-16/121

text: , Nr 7/16/Skusan 2018-12-19

text: mäklararvode, flyttkostnader och eventuellt andra kostnader som kan uppstå på grund av försäljningen. Om det finns uppskjuten kapitalvinstskatt efter en tidigare försäljning ska även det beaktas.

text: Det är viktigt att poängtera att riktvärdet avser bostadens nettoövervärde, inte bostadens nettoövervärde per ägare. Om två makar eller sambor äger en fastighet eller en bostadsrätt gemensamt blir det alltså inte fråga om att ta hänsyn till att nettoövervärdet per person understiger 200 000 kr. Detta gäller även om båda har ansökt om skuldsanering.

text: Om fastighetens eller bostadsrättens nettoövervärde är lägre än 200 000 kr ska tillgången inte som enskild omständighet innebära att ansökan ska avslås. En bedömning måste dock alltid göras om det kvalificerade insolvensrekvisitet är uppfyllt. Bostadens nettoövervärde kan innebära att den som ansökt om skuldsanering har förmåga att betala sina skulder inom överskådlig tid.

text: För att bedöma nettoövervärdet kan det vara nödvändigt att värdera fastigheten eller bostadsrätten. Hur en sådan värdering ska göras framgår av skuldsaneringens handbok samt av eventuella andra rutiner som beslutas på enheten.

text: Frågan om gäldenären måste sälja sin bostad innan skuldsanering kan bli aktuellt blir också beroende på vilka ekonomiska effekter som detta kan beräknas få. Om en jämförelse mellan kostnaderna för gäldenären att bo kvar och de ekonomiska effekterna av att sälja bostaden och flytta till en hyresrättslägenhet visar att det första ger lika bra eller bättre utdelning till borgenärerna talar det för att gäldenären bör kunna få skuldsanering utan att fastigheten eller bostadsrätten ska hindra det.

text: Riktvärdet om 200 000 kr ska vara en utgångspunkt vid bedömningen. Även om bostadens nettoövervärde överstiger 200 000 kr kan ekonomiska eller sociala skäl göra att det ändå är skäligt att den som ansökt bor kvar i sin bostad under skuldsaneringen, se nedan.

text: Sociala skäl Bostadssociala skäl kan i vissa fall vara så starka att dessa väger tyngre än borgenärernas intresse av att fastigheten eller bostadsrätten säljs innan skuldsanering. Ett exempel på en sådan situation kan vara om bostaden är handikappanpassad för den som ansökt eller för någon i hans eller hennes familj. Om den som ansökt om skuldsanering har hemmavarande barn ska hänsyn tas till barnets bästa. Enbart den omständigheten att den som ansökt har barn innebär

text: 832 298-16/121

text: , Nr 7/16/Skusan 2018-12-19

text: inte att det är skäligt att skuldsanering beviljas om han eller hon äger en fastighet eller en bostadsrätt med ett nettoövervärde som överstiger riktvärdet. Man kan dock tänka sig fall där det skulle innebära stora svårigheter för barnet att flytta från sin hemmiljö, t.ex. därför att barnet på grund av funktionshinder eller liknande skulle störas i sin utveckling om han eller hon var tvungen att byta skola, förskola, eller på något annat sätt behöva bryta med sin invanda miljö på ett sätt som skulle vara till nackdel för barnet. I sådana fall kan det tänkas att hänsynstagandet till barnets bästa skulle innebära att det är skäligt att den som ansökt får behålla sin bostad även om nettoövervärdet överstiger 200 000 kr med ett betydande belopp. Om den som ansökt har flera barn ska hänsyn tas även till det. T.ex. kan det vara svårt för den som har många barn att hitta en hyreslägenhet som är lämplig med hänsyn till familjens storlek. En bedömning måste naturligtvis göras i varje enskilt fall.

text: Om den som ansökt om skuldsanering har särskilda svårigheter att flytta, t.ex. på grund av hög ålder, sjukdom eller på grund av att han eller hon trots stora ansträngningar inte lyckats få ett hyreskontrakt kan det också innebära att det vid en helhetsbedömning är skäligt att skuldsanering beviljas trots att den som ansökt äger en fastighet eller bostadsrätt med ett nettoövervärde som överstiger riktvärdet. En helhetsbedömning ska alltid göras när det gäller frågan om det är skäligt att skuldsanering beviljas trots att den som ansökt bor i en egen fastighet eller bostadsrätt.

text: Den helhetsbedömning som ska göras när det gäller frågan om det är skäligt att bevilja skuldsanering för en person som äger en bostadsrätt eller en fastighet får anses uppfylla kraven på proportionalitet. Det finns därför ingen anledning att utöver den totalbedömningen göra några särskilda avväganden med anledning av Europakonventionen och Europadomstolens dom i målet

text: Rousk mot Sverige