identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 9085-95/902

title: Omsättningsland vid auktionsförsäljning

text: Nytt: 2011-01-28

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av Praktisk information rörande överföring och gemenskapsintern försäljning, dnr

text: 131 65955-11/111

text: Enligt Skattestyrelsen skall pälsdjurskinn som förts över från Sverige till Finland för att försäljas där på auktion bli föremål för ett gemenskapsinternt förvärv i Finland.

text: Enligt Riksskatteverkets uppfattning bör en vara som förs över från Sverige till ett annat EG- land för att där omsättas på auktion inte anses omsatt inom Sverige utan i det land där auktionen äger rum. En svensk skinnförsäljare bör därför, enligt verkets uppfattning, registreras i auktionslandet för sin omsättning där, vilket innebär att det inte heller kan bli fråga om en gemenskapsintern omsättning mellan den svenske skinnförsäljaren och auktionsförrättaren. Detta gäller, ur svensk synvinkel, även om auktionsförrättaren kan anses köpa skinnen vid klubbslaget, eftersom varan då finns i auktionslandet när omsättningen äger rum.

text: Eftersom det, enligt Riksskatteverkets uppfattning, är fråga om en omsättning utomlands, blir bestämmelserna i 10 kap.

text: 12 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: om vägrad återbetalning respektive krav på återföring i de fall avdrag för s.k. fiktiv skatt gjorts , tillämpliga.

text: Av praktiska skäl kan dock den svenske skinnförsäljaren få redovisa omsättningen till auktionsförrättaren i sin svenska mervärdesskattedeklaration på rad 10 och därmed även i den periodiska sammanställningen (kvartalsredovisningen).


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 9110-03/100

nyckelord:
Bokföring & redovisning
Inkomstskatt

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Räkenskapsenlig avskrivning vid upprepad överavskrivning

org: skv

text: Nytt: 2024-10-15

type: stycke

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas, se Skatteverkets ställningstagande 2024-10-15, dnr 8- 3120349 .

text: 1 Bakgrund

type: rubrik

text: Ett företag som årligen nyanskaffar datautrustning aktiverar anskaffningsutgifterna i bokföringen. Planenlig avskrivning sker efter en ekonomisk livslängd på tre år. Eftersom företaget vid beskattningen använder sig av räkenskapsenlig avskrivning uppkommer en överavskrivning enligt

text: 18 kap. 19 § inkomstskattelagen

text: (IL). Detta överskjutande belopp skrivs i deklarationen av enligt en särskild plan med 20 procent per år fr.o.m. det efterföljande beskattningsåret.

text: 2 Frågeställning

text: Företagets avskrivningsmetod i bokföringen i kombination med reglerna för räkenskapsenlig avskrivning innebär att det vid varje års taxering finns ett högre avskrivningsbelopp i räkenskaperna än vad som kan godtas vid beskattningen. Innebär detta att rätten till räkenskapsenlig avskrivning går förlorad?

text: 3 Underlag för RSV:s bedömning och svar

text: 3.1 Rättsregler och praxis beträffande beskattning

text: Enligt RSV:s svar på fråga 2001:4 Avskrivning på korttidsinventarier ska, i det fall utgifter för korttidsinventarier (ekonomisk livslängd på högst tre år) inte kostnadsförs underanskaffningsåret, inventarierna skrivas av enligt reglerna om räkenskapsenlig avskrivning eller restvärdeavskrivning.

text: Vid räkenskapsenlig avskrivning kan RSV:s ställningstagande leda till att en överavskrivning uppstår enligt

text: 18 kap. 19 §

text: IL.

text: Av

text: prop. 1980/81:68

text: (s. 115) framgår att det i princip krävs tillstånd av skattemyndigheten (vid den tiden taxeringsnämnden) för att räkenskapsenlig avskrivning ska få användas. Vidare framgår att den som tillämpar systemet felaktigt kan vägras rätt till att utnyttja metoden.

text: 4 RSV:s bedömning och svar

text: Den nu aktuella frågan gäller huruvida en sådan upprepad överavskrivning leder till att rätten till räkenskapsenlig avskrivningsmetod går förlorad.

text: Enligt RSV:s bedömning är bestämmelsen i

text: 18 kap. 19 §

text: IL avsedd för att en korrigering ska kunna göras vid enstaka år, när avskrivningarna i bokslutet avviker från de skattemässiga. Regeln har inte tillkommit för att ett företag regelbundet ska kunna göra denna typ av deklarationsjustering, utan tar sikte på de fall då oavsiktliga fel uppkommit i samspelet mellan redovisning och beskattning.

text: Den räkenskapsenliga avskrivningsmetoden grundar sig på att avdraget motsvarar avskrivning i räkenskaperna.RSV:s uppfattning är, att när ett företag systematiskt utnyttjar korrigeringsregeln i

text: 18 kap. 19 §

text: IL, så föreligger inte längre förutsättning för räkenskapsenlig avskrivning. Företaget får i stället tillämpa restvärdeavskrivning enligt

text: 18 kap. 13 §

text: IL.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 9115-98/900

status: upphävt

title: Gruppregistrering enligt 6 a kap. mervärdesskattelagen (1994:200), ML

text: Nyhet 2016-01-20:

text: Denna skrivelse har upphört att gälla genom ställningstagande dnr

text: 131 26976-16/111

text: Sammanfattning

text: Promemorian behandlar de nya bestämmelserna om gruppregistrering till moms.

text: Bifogade promemoria behandlar de nya bestämmelserna om gruppregistrering till moms.

text: Frågor om innehållet i promemorian besvaras av RSV, enheten för indirekta skatter SK/KI.

text: Kopia till: Bankföreningen Sveriges Försäkringsförbund Fondhandlarföreningen Sveriges Industriförbund

text: PROMEMORIA 1998-10-01

text: Gruppregistrering enligt

text: 6 a kap.

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML

text: 1 Inledning

text: Från den 1 juli 1998 har bestämmelser om gruppregistrering till mervärdesskatt trätt i kraft (SFS 1998:346). Av övergångsbestämmelserna framgår att i ett beslut om gruppregistrering kan en mervärdesskattegrupp inte anses bildad före den 1 januari 1999.

text: Bestämmelserna om gruppregistrering i mervärdesskattesystemet avser företag inom den finansiella sektorn och företag med inkomstskatterättsliga kommissionärsförhållanden.

text: Syftet med de införda bestämmelserna om gruppregistrering är att finansiella företag i en sådan grupp kan undgå en annars inte avdragsgill ingående skatt vid förvärv från övriga företag i gruppen.

text: Motivet för att införa regler om gruppregistrering för företag i kommissionärsförhållande är önskemålet om att återinföra den tidigare skattskyldigheten för ett kommittentföretag att bli skattskyldigt till mervärdesskatt för kommissionärsföretags omsättning.

text: Alla näringsidkare som ingår i en mervärdesskattegrupp anses efter gruppregistrering som en enda näringsidkare i mervärdesskattehänseende. All verksamhet som bedrivs av de olika näringsidkarna i gruppen anses som en enda verksamhet bedriven av mervärdesskattegruppen.

text: Gruppregistrering innebär inte i sig att den verksamhet som mervärdesskattegruppen bedriver också medför skattskyldighet till mervärdesskatt. Detta skall bedömas enligt de allmänna bestämmelserna i ML. I de fall gruppens verksamhet medför skattskyldighet avser skattskyldigheten mervärdesskattegruppen som mervärdesskatterättsligt subjekt. Detta innebär att mervärdesskatt inte skall tas ut på skattepliktiga omsättningar inom gruppen. Utgående mervärdesskatt skall således påföras vid skattepliktiga omsättningar till någon utanför gruppen. Av bestämmelserna om gruppregistrering följer också att avdragsrätten för ingående skatt skall bedömas efter ML:s allmänna regler för gruppen som helhet. Följaktligen föreligger endast avdragsrätt för ingående skatt som hänför sig till sådan omsättning som sker till någon utanför gruppen.

text: En ansökan om gruppregistrering skall lämnas på särskild blankett (RSV 5714). Till ansökan skall också fogas Skatte- och avgiftsanmälan (RSV 4620) för bedömning av om mervärdesskattepliktig verksamhet m.m. föreligger. Ändring av beslutad mervärdesskattegrupp kan ske efter ändringsanmälan. Alla företag i gruppen skall underteckna ansökan och ändringsanmälan.

text: Alla berörda företag skall underteckna ansökan om gruppregistrering. Observera att det endast är behörig firmatecknare som kan underteckna en sådan ansökan. Underskrift av skatte- och avgiftsanmälan behöver endast göras av grupphuvudmannen.

text: 2 Företag ingående i en grupp

text: Enligt de nya bestämmelserna kan tre olika kategorier näringsidkare ingå. Med begreppet näringsidkare förstås sådan fysisk och juridisk person som bedriver verksamhet av ekonomisk natur att den kan betecknas som yrkesmässig. Observera att de i avsnitt 3 beskrivna sambanden är en förutsättning för gruppregistrering. Följande kategorier näringsidkare kan ingå enligt

text: 6 a kap. 2 §

text: ML.

text: 2.1 Näringsidkare under Finansinspektionens tillsyn

text: Enligt

text: 6 a kap. 2 § 1

text: ML kan näringsidkare, som står under Finansinspektionens tillsyn och som bedriver från skatteplikt undantagen verksamhet enligt 3 kap. 9 eller 10 § ML, ingå i en mervärdesskattegrupp. De angivna bestämmelserna i

text: 3 kap.

text: ML avser bank- och finansieringstjänster och värdepappershandel samt försäkringstjänster. Genom hänvisningen till Finansinspektionen kan i en mervärdesskattegrupp ingå kreditinstitut (bankaktiebolag, sparbanker, medlemsbanker, kredit- och hypoteksinstitut) och värdepappersbolag (aktiebolag som efter tillstånd driver värdepappersrörelse). Vidare kan ingå försäkringsföretag (försäkringsaktiebolag, ömsesidiga försäkringsbolag, försäkringsmäklare).

text: Även sådana företag som endast indirekt står under Finansinspektionens tillsyn kan omfattas av gruppregistreringsreglerna under förutsättning att de bedriver skattefri finansiell verksamhet.

text: 2.2 Näringsidkare med huvudsaklig inriktning att tillhandahålla varor och tjänster till näringsidkare i 2.1

text: En förutsättning för att företag som tillhandahåller finansiella företag stödtjänster kan ingå i en mervärdesskattegrupp är att ett sådant företag har som sin huvudsakliga inriktning att tillhandahålla stödtjänster. Begreppet "huvudsaklig inriktning" skall normalt förstås så att minst 70 % av ett företags totala omsättning skall avse interna tillhandahållanden.

text: Gruppregistrering kan också komma ifråga om ett företag som bedriver finansiell verksamhet tillhandahåller ett dotterbolag administrativa tjänster. Detta är förhållandet bl.a. inom området för arbetsmarknadsförsäkringar.

text: 2.3 Kommissionärsföretag

text: Den tredje kategorin företag som kan ingå i en mervärdesskattegrupp är näringsidkare som är kommissionärsföretag och kommittentföretag i ett sådant kommissionärsförhållande som avses i

text: 2 § 2 mom. lagen (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt, SIL. Bestämmelserna i SIL förutsätter att endast svenska aktiebolag eller svenska ekonomiska föreningar får utgöra företag i ett kommissionärsförhållande.

text: Kommissionärsföretagen bör normalt betraktas som näringsidkare.

text: 2.4 Fast driftställe i Sverige

text: Enligt

text: 6 a kap. 2 § andra stycket

text: ML får endast en näringsidkares fasta driftställe i Sverige ingå i en mervärdesskattegrupp. Det är således endast den verksamhet som med fast driftställe bedrivs i Sverige som kan ingå i gruppen. Om en utländsk företagare bedriver verksamhet i Sverige från ett fast driftställe här kan denna verksamhet ingå i en mervärdesskattegrupp.

text: En svensk näringsidkares utländska filial/fasta driftställe i annat land kan således inte ingå i gruppen.

text: 2.5 Medlem i endast en mervärdesskattegrupp

text: Näringsidkare som anges i 2.1 och 2.2 får inte ingå i mer än en mervärdesskattegrupp. Om ett företag skulle tillåtas ingå i mer än en mervärdesskattegrupp måste företagets transaktioner behöva fördelas mellan olika mervärdesskattegrupper. Detta skulle medföra att SKM:s kontrollarbete kompliceras liksom företagets egen redovisning.

text: Däremot kan sådana kommissionärsföretag som behandlas i 2.3 ingå i en eller flera mervärdesskattegrupper.

text: Det föreligger dock inte något hinder mot att näringsidkaren också ingår i en mervärdes-skattegrupp i ett annat land om näringsidkaren har fast driftställe där.

text: 3 Finansiellt, ekonomiskt och organisatoriskt samband

text: Enligt

text: 6 a kap. 3 §

text: ML är en förutsättning för gruppregistrering att det föreligger ett finansiellt, ekonomiskt och organisatoriskt samband mellan de berörda näringsidkarna. Samtliga tre samband måste föreligga. Ett enskilt samband kan vara uppfyllt i varierande grad. En bedömning av samtliga samband måste därför göras i varje enskilt fall.

text: 3.1 Finansiellt samband

text: Ett finansiellt samband föreligger när de finansiella företagen genom ägande eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande över tjänsteföretagen, t.ex. om det föreligger ett koncernförhållande mellan företagen. Även vid indirekta koncernförhållanden föreligger finansiellt samband.

text: Finansiellt samband anses föreligga om flera finansiella företag tillsammans utövar ett betydande ägande i ett bolag i en företagsgrupp eller om de utgör försäkringsföretag som anses som koncern.

text: Även i det fall då ett kreditinstitut äger samtliga aktier i ett livförsäkringsbolag som inte konsoliderats med moderföretaget anses ett finansiellt samband föreligga.

text: Vad avser kommissionärsföretagen bör det finansiella sambandet anses uppfyllt genom kravet på det ägarsamband som anges i 2 § 2 mom. SIL.

text: 3.2 Ekonomiskt samband

text: Ett ekonomiskt samband föreligger t.ex. vid kontinuerligt utbyte av tjänster och varor mellan företagen, om ett företag på annat sätt kontinuerligt bedriver ekonomisk verksamhet i nära samarbete med ett annat företag och därigenom främjar och kompletterar dess verksamhet.

text: Det ekonomiska sambandet vad avser kommissionärsföretag får bedömas från fall till fall.

text: 3.3 Organisatoriskt samband

text: Organisatoriskt samband anses föreligga när företagen har gemensamma administrativa funktioner, t.ex. avseende ledning och marknadsföring.

text: Ett organisatoriskt samband föreligger således om det t.ex. föreligger en personalunion mellan ledarna för de berörda företagen. Ett organisatoriskt samband föreligger också när t.ex. moderföretaget vidtagit sådana åtgärder att organisationen följer dess beslut.

text: Det organisatoriska sambandet vad avser kommissionärsföretag får bedömas från fall till fall.

text: 4 Tidpunkt för mervärdesskattegrupps bildande och upphörande

text: Enligt

text: 6 a kap. 4 §

text: ML anses en mervärdesskattegrupp bildad den dag skattemyndigheten (SKM) beslutar att näringsidkarna skall registreras som en grupp. Detta datum kan vara i omedelbar anslutning till beslutet eller en tidpunkt i framtiden. Det är SKM som beslutar när en grupp skall anses bildad. Detta bör ske i anslutning till räkenskapsårsskifte, i första hand för den som utses till grupphuvudman.

text: I myndighetens beslut skall anges vem som utses till grupphuvudman.

text: Enligt 5 § andra stycket i

text: 6 a kap.

text: ML består en grupp till dess att skattemyndigheten beslutat att den skall upphöra.

text: Av

text: 6 a kap. 6 § första stycket

text: ML skall SKM besluta om gruppregistrering eller om avregistrering om det inte finns särskilda skäl mot detta. Av paragrafens andra stycke kan skattemyndigheten - om förutsättningarna för gruppregistrering upphört eller om det finns andra skäl - på eget initiativ besluta om avregistrering.

text: 5 Behörig skattemyndighet

text: Beslut om gruppregistrering, ändring eller upphörande av gruppregistrering fattas av den SKM som är behörig att fatta beslut avseende den som skall fungera som grupphuvudman. Behörig att fatta beslut är normalt den SKM där grupphuvudmannen har sitt säte.

text: 6 Särskilt registreringsnummer och registreringsnummer för mervärdesskatt

text: SKM tilldelar varje mervärdesskattegrupp ett särskilt registreringsnummer (tio siffror). I det fall mervärdesskattegruppen också registreras som skattskyldig till mervärdesskatt tilldelas gruppen även ett registreringsnummer för mervärdesskatt (tolv siffror).

text: Det är det för gruppen tilldelade registreringsnumret för mervärdesskatt som skall användas av gruppen, t.ex. på de fakturor som sänds ut från i gruppen ingående företag . Det är också registreringsnumret för mervärdesskatt som skall uppges vid gemenskapsintern handel och som uppgiftslämnare vid kvartalsredovisningen.

text: Vid redovisning av mervärdesskatt i skattedeklaration skall det tiosiffriga registreringsnumret användas.

text: Befintliga registreringsnummer för mervärdesskatt för i gruppen ingående företag kommer att avregistreras från den tidpunkt gruppen anses bildad och är inte giltiga för tid därefter.

text: 7 Överklagande

text: Beslut som SKM fattar om gruppregistrering - bildande, ändring eller upphörande - får enligt

text: 20 kap. 1 §

text: ML överklagas till allmän förvaltningsdomstol, dvs. länsrätt. Det är alla berörda parter som har rätt att överklaga. Även RSV har sådan rätt.

text: Beskattningsbeslut överklagas av gruppen genom grupphuvudmannen.

text: 8 Faktureringsskyldighet

text: I

text: 11 kap.

text: ML finns bestämmelser om faktureringsskyldigheten.

text: Vid fakturering av mervärdesskattepliktiga omsättningar skall i faktura eller motsvarande handling anges det för gruppen tilldelade registreringsnumret för mervärdesskatt. Som namn och adress i en sådan faktura anges namn och adress för resp. gruppmedlem.

text: I

text: aktiebolagslagen

text: finns bestämmelser bl.a. om att aktiebolags fakturor skall innehålla uppgift om bolagets organisationsnummer. Observera att ett organisationsnummer inte ersätter uppgiftsskyldigheten enligt

text: 11 kap.

text: ML. Ett företag som ingår i en mervärdesskattegrupp måste därför alltid ange även mervärdesskattegruppens registreringsnummer för mervärdesskatt i sina fakturor.

text: Internfakturering inom en mervärdesskattegrupp skall ske utan mervärdesskatt. Det är lämpligt att det fakturerande företaget vid sådan fakturering anger i fakturan att det är fråga om en internfakturering inom en mervärdesskattegrupp.

text: 9 Avdragsrätten för ingående skatt

text: Förhållandet att en mervärdesskattegrupp skall behandlas som en enda skattskyldig i mervärdesskattehänseende innebär att rätten till avdrag för ingående skatt skall bedömas efter de allmänna reglerna i

text: 8 kap.

text: ML. Detta innebär att avdragsrätt för ingående skatt avseende gemensamma kostnader för skattepliktig och icke skattepliktig verksamhet (s.k. blandad verksamhet) får göras till den del skatten hänför sig till den del som medför skattskyldighet. Om någon fördelning av den ingående skatten mellan skattepliktig och icke skattepliktig verksamhet inte kan ske, får fördelning ske efter skälig grund. Sådana fördelningsgrunder kan utgå från förhållandet mellan skattefri och skattepliktig omsättning eller utgå från personalens tidsmässiga arbetsinsats inom skattepliktig resp. skattefri omsättning. Även andra fördelnings-grunder kan komma ifråga.

text: Huvudmannen bör i ansökan om gruppregistrering ange vilken fördelningsgrund som tillämpas av den enskilda gruppen. Det är SKM som godtar den angivna fördelningsgrunden. En årlig översyn av den under löpande år tillämpade fördelningsgrunden bör ske.

text: Det bör särskilt uppmärksammas att vid ny, ändrad eller upplöst gruppregistrering kommer reglerna om jämkning av ingående skatt i 8 kap. 16 a - 16 f §§ ML att bli tillämpliga.

text: 10 Slussningsregeln

text: I 8 kap. 4 § första stycket 5 och andra stycket ML finns en särskild avdragsregel enligt vilken ingående skatt hänförlig till koncerninterna tillhandahållanden av tjänster är avdragsgill även om det företag som tillhandahåller tjänsten självt inte haft rätt till avdrag för den ingående skatten.

text: För en gruppregistrerad verksamhet kommer de interna omsättningarna inte att beaktas mervärdesskattemässigt. Avdragsrätten för ingående skatt skall bedömas efter ML:s allmänna bestämmelser vid s.k. blandad verksamhet. För företagsgrupper inom den finansiella sektorn som väljer att gruppregistrera sig kommer slussningsregeln att sakna betydelse för de företag som ingår i gruppen. Företag i en koncern som inte ingår i en mervärdesskattegrupp kan dock tillämpa slussningsregeln.

text: För övriga företagsgrupper äger slussningsregeln fortsatt giltighet.

text: 11 Uttagsbeskattning

text: Förhållandet att en mervärdesskattegrupp med skattepliktig verksamhet skall bedömas som en enda skattskyldig med en enda verksamhet medför att de allmänna uttagsbestämmelserna i

text: 2 kap.

text: ML kommer att bli tillämpliga på gruppens verksamhet.

text: Detta innebär också att gruppen skall uttagsbeskattas enligt

text: 2 kap. 8 §

text: ML för fastighetstjänster på egna fastigheter. Detta har särskilt kommit till uttryck i

text: 2 kap. 8 §

text: ML 3 stycket ML.

text: 12 Frivillig skattskyldighet för uthyrning av verksamhetslokal

text: Bestämmelserna om frivillig skattskyldighet för uthyrning av verksamhetslokal blir tillämpliga på mervärdesskattegruppen. I den mån sådan frivillig skattskyldighet föreligger vid gruppens bildande övergår denna skattskyldighet oförändrat på gruppen som sådan.

text: 13 Grupphuvudmans skyldigheter

text: För den som utsetts till grupphuvudman enligt

text: 6 a kap. 4 §

text: ML gäller enligt

text: 1 kap. 4 § skattebetalningslagen

text: (SBL) bestämmelserna om skatt och skattskyldighet i den lagen. En grupphuvudman skall enligt

text: 3 kap. 1 §

text: SBL registreras av SKM. Ett särskilt skattekonto skall enligt

text: 3 kap. 5 §

text: SBL upprättas för grupphuvudmannen för registrering av mervärdesskattegruppens mervärdesskatt.

text: I den mån en mervärdesskattegrupp är skattskyldig till mervärdesskatt skall redovisning ske i en skattedeklaration (

text: 10 kap. 9 §

text: SBL). Skattedeklarationen skall innehålla nödvändiga identifieringsuppgifter, uppgift om den redovisningsperiod för vilken redovisning lämnas samt de uppgifter om mervärdesskatt som ingår i deklarationen. Detta innebär att en mervärdesskattegrupp inte kan lämna sin redovisning i en självdeklaration.

text: Enligt

text: 23 kap. 3 a §

text: SBL ankommer det på grupphuvudmannen att svara för redovisningen och betalningen av den mervärdesskatt som hänför sig till mervärdesskattegruppens verksamhet. En underlåten inbetalning av mervärdesskatt av grupphuvudmannen innebär att varje annan medlem i gruppen är skyldig att betala skatten jämte den ränta som avser gruppens verksamhet (

text: 12 kap. 8 b §

text: SBL). Ett särskilt skattekonto kommer att tilldelas mervärdesskattegruppen av SKM.

text: I de fall återbetalning av överskjutande ingående mervärdesskatt skall ske hos en grupphuvudman skall först underskott på grupphuvudmannens eller en annan gruppmedlems skattekonto täckas. I de fall underskotten inte helt kan täckas skall grupphuvudmannen ange i vilken ordning avräkning skall ske (

text: 18 kap. 7 a §

text: SBL).

text: Det ankommer också på grupphuvudmannen att svara för att uppgifter om varuförsäljning till andra EU-länder, s.k. kvartalsredovisning (RSV 5740), lämnas.

text: Ändras förhållande i en mervärdesskattegrupp ankommer det på grupphuvudmannen att underrätta SKM om ändringen. Underrättelsen skall lämnas inom två veckor från det ändringen inträffade. SKM kan förelägga grupphuvudmannen att lämna sådan underrättelse (

text: 23 kap. 3 b §

text: SBL).

text: Det åligger grupphuvudmannen att hålla underlaget för mervärdesskattegruppens mervärdesskatteredovisning tillgängligt för SKM:s kontroll (

text: 23 kap. 3 a §

text: SBL).


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 9118-99/100

title: Moms på kopior av allmänna handlingar

text: Nytt: 2013-07-01

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Myndigheter och begreppet ekonomisk verksamhet, mervärdesskatt, dnr

text: 131 415747-13/111

text: 1 Sammanfattning

text: Även för kommuner och landsting gäller att mervärdesskatt inte ska påföras avgift som tas ut för tillhandahållande av kopior och avskrifter m.m. av allmänna handlingar som lämnas ut med stöd av

text: tryckfrihetsförordningen

text: Frågan om kommuner och landsting ska påföra mervärdesskatt på avgifter som tas ut för tillhandahållande av kopior och avskrifter m.m. av allmänna handlingar som lämnas ut med stöd av

text: tryckfrihetsförordningen

text: har aktualiserats. Bakgrunden är ordalydelsen i Momshandledningens avsnitt 6.2.4 Yrkesmässighet i statlig och kommunal verksamhet. Stycket vid kantrubriken Kopior och avskrifter m.m. lyder:

text: Avgifter för kopior och avskrifter samt bevis och registerutdrag enligt

text: 15 §

text: AvgF kan i vissa fall ha sådant samband med myndighetsutövning att tillhandahållandet inte är att anse som yrkesmässigt enligt ML, medan det i andra fall inte föreligger sådant samband. Handläggningen av dessa ärenden sker emellertid oftast under expeditionsmässiga förhållanden, som gör att det i praktiken inte är möjligt att i det enskilda fallet utreda de omständigheter som bör läggas till grund för den skatterättsliga bedömningen. Med hänsyn härtill anser RSV, att alla tillhandahållanden som skall avgiftsbeläggas enligt

text: 15 §

text: AvgF bör kunna anses ingå som led i den myndighetsutövning som ursprungligen har legat till grund för den utlämnade handlingen. Moms bör i enlighet härmed inte påföras i något fall.

text: Eftersom avgiftsförordningen endast gäller för statliga myndigheter kan handledningen tolkas så att kommuner och landsting till skillnad från statliga myndigheter ska påföra mervärdesskatt. Texten i handledningen är till stor del hämtad från RSV:s skrivelse den 30 mars 1993 (dnr

text: ) med anledning av tillkomsten av avgiftsförordningen.

text: När en myndighet handlägger en framställning från enskild om att med stöd av

text: tryckfrihetsförordningen

text: (TF) få ta del av allmänna handlingar hos myndigheten, innefattar denna handläggning - enligt RSV:s mening - alltid i sig en form av myndighetsutövning. I de fall myndigheten vid handläggningen även har att lämna ut avgiftsbelagda kopior av handlingarna, bör ett sådant tillhandahållande anses utgöra ett led i den nämnda myndighetsutövningen. Någon mervärdesskatt skall därför inte påföras i dessa fall. Det nu sagda gäller givetvis med avseende på alla slags myndigheter, men även andra organ som har att tillämpa bestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet i TF och

text: sekretesslagen (1980:100)

text: . Kommande upplagor av RSV:s handledning kommer att tydliggöra detta.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 9165-99/100

title: Skattetillägg och GIF

text: Nytt: 2000-11-23

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Kvittning mellan utgående och ingående mervärdesskatt vid bestämmande av underlag för skattetillägg, dnr

text: Sammanfattning

text: Kvittningsförbudet i

text: 15 kap. 3 § skattebetalningslagen

text: 18 kap. 3 § mervärdesskattelagen

text: före 1997-01-01) gäller inte vid gemenskapsinterna förvärv (GIF)

text: Skattetillägg vid s.k. EG-förvärv - tillämpningen av kvittningsförbudet i

text: 15 kap. 3 § skattebetalningslagen

text: Enligt

text: 15 kap. 3 § skattebetalningslagen (1997:483)

text: är sk. nettokvittning (dvs. kvittning som avser olika frågor) förbjuden. Däremot är kvittning avseende en och samma fråga (s.k. oäkta kvittning) tillåten.

text: Riksskatteverket(RSV) har i en promemoria av den 17 mars 1997, dnr

text: rekommenderat skattemyndigheterna att betrakta s.k. EG-förvärv (dvs. förvärv från annat EG-land som skall beskattas hos förvärvaren) som två frågor och påföra skattetillägg i de fall en skattskyldig inte redovisat vare sig utgående eller ingående skatt i anledning av förvärvet.

text: Kammarrätten i Stockholm har därefter i dom den 23 januari 1998, dnr 7667-1996, i likhet med länsrätten, ansett att utgående skatt och ingående skatt inom en redovisningsperiod är en och samma fråga, varför kvittningsförbudet inte gäller. RSV har i anledning härav reviderat sitt ställningstagande i ovannämnda promemoria och beslutat att inte överklaga kammarrättens dom.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 9227-98/901

title: Arkitekttjänster

text: Nytt: 2007-03-13

text: Detta ställningstagande upphör att gälla till följd av en lagändring den 1 juli 2002 avseende utländska företags skattskyldighet.

text: Sammanfattning

text: Arkitekttjänster som tillhandahålls via e-mail har bedömts vara tjänst som avser en fastighet enligt

text: 5 kap 4 §

text: ML.

text: Mervärdesskatt på arkitekttjänster som tillhandahålls genom e-mail

text: I skrivelse som den 15 oktober kommit in genom fax till Riksskatteverket(RSV) har ni ställt förfrågan om mervärdesskatt på arkitekttjänster som tillhandahålls från utlandet. Av skrivelsen framgår att ni är projektledare för ett byggnadsprojekt i Sverige och att ni anlitar amerikanska arkitekter som konsulter. Arkitekterna i USA översänder ritningar till byggprojektet med e-mail och bud.

text: Enligt huvudregeln inträder skattskyldighet till mervärdesskatt vid skattepliktig omsättning av varor och tjänster inom landet som görs i en yrkesmässig verksamhet.

text: Fråga är först i vilket land som arkitekttjänsterna kan anses omsatta.

text: Av

text: 5 kap. 4 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, framgår att tjänster som avser en fastighet är omsatta inom landet, om fastigheten är belägen i Sverige.

text: Som exempel på tjänster som avser fastighet kan nämnas byggledningstjänster, ritning, projektering och konstruktion. Tjänsterna skall också ha direkt anknytning till en viss fastighet.

text: En arkitekttjänst, som har direkt anknytning till en viss fastighet, är en tjänst på fastighet oavsett om den tillhandahålls genom e-mail eller bud. Sättet på vilket tjänsten tillhandahålls saknar betydelse. Det innebär i detta fall att arkitekttjänsterna är omsatta i Sverige oavsett om arkitekterna finns i USA när de utför tjänsten.

text: Därefter är fråga om vem som skall redovisa skatt för de utförda arkitekttjänsterna.

text: Huvudregeln, som är tillämplig bl.a. på tjänster enligt

text: 5 kap. 4 §

text: ML, är att det är säljaren av en vara eller tjänst som skall redovisa skatt för sin omsättning i Sverige. Det innebär i förevarande fall att de amerikanska arkitekterna skall registreras för och betala svensk mervärdesskatt för tjänsterna.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 9247-00/120

nyckelord:
Mervärdesskatt
Punktskatter och trafikskatter

title: Fråga om vad inrättande av en s.k. coffeeshop innebär vid bedömning av konsumtion ombord vid EU-intern resa

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas till den del det avser mervärdesskatt. Med hänsyn till rättsutvecklingen är innehållet i ställningstagandet som rör mervärdesskatt inte längre aktuellt. Till den del något är aktuellt har det ersatts av texter i Rättslig vägledning eller på annat sätt.

text: 1 Sammanfattning

text: Riksskatteverket (RSV) anser inte att installation av enbart en kaffeapparat/kaffeautomat och ett fåtal bord och stolar i samband med kioskförsäljning (t.ex. i s.k. coffeeshop) medför att ett serveringsställe kan anses föreligga ombord på fartyg. Försäljning av alkoholvaror och/eller cigaretter kan i dessa fall inte anses ske för konsumtion ombord. Vid en EU-intern resa ska således både punktskatt och mervärdesskatt tas ut för alkohol- och tobaksvaror som tillhandahålls i lokal där det enbart finns en s.k. coffeeshop.

text: 2 Bakgrund

text: Den 30 juni 1999 upphörde den s.k. tax-freeförsäljningen ombord på fartyg eller luftfartyg. Efter denna tidpunkt är således punktskatte- och mervärdesskattefri försäljning ombord på EU-interna resor inte längre möjlig. Däremot får medlemsländerna fortsätta att skattebefria varor som ska användas för direktkonsumtion ombord. Den svenska lagstiftningen i såväl lagen (

text: ) om alkoholskatt (LAS) och lagen (

text: )om tobaksskatt (LTS) som

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: ML, möjliggör skattefri direktkonsumtion av alkohol- och tobaksvaror. RSV har i en skrivelse den 8 juni 1999, dnr

text: , angett att för att det ska vara fråga om konsumtion ombord kan alkoholvaror och cigaretter endast tillhandahållas i restauranger, barer, cafeterior eller liknande serveringsställen. Alkoholvaror eller cigaretter som tillhandahålls på andra ställen, t.ex. affärer eller kiosker, bör inte anses vara tillhandahållna för direktkonsumtion.

text: 3 Riksskatteverkets bedömning

text: RSV har underhand fått förfrågan från skattemyndigheterna om en kiosk som även innehar en kaffekokare eller en kaffeautomat, s.k. coffeeshop, kan anses vara ett sådant serveringsställe.

text: För att definiera begreppet serveringsställe har RSV sökt ledning i hur begreppet serveringsställe tolkas inom mervärdesskatteområdet. Denna avgränsning kan även tjäna som utgångspunkt vid den punktskatterättsliga avgränsningen.

text: 3.1 Något om serveringsbegreppet

text: RSV:s rekommendationer m.m. om serveringstjänster enligt

text: mervärdesskattelagen

text: , RSV S 1995:20, avsnitt 2.3, anger följande om begreppet "serveringslokal".

text: Som serveringslokal bör anses sådan restaurang- café- eller annan lokal, som är särskilt iordningställd för att mat och dryck skall intas där. Lokalen behöver inte vara fast inredd för servering eller enbart användas för serveringsändamål. Sammanträdesrum, hotellrum och liknande lokal i anslutning till restaurangverksamhet bör anses som serveringslokaler. Detsamma bör gälla särskilt iordningställd plats för utomhusservering, t.ex. trädgårdsservering eller trottoarservering. Även en på sådant sätt iordningställd lokal eller plats som beställaren av serveringstjänsten tillhandahåller bör betraktas som serveringslokal.-------Att i anslutning till gatukök, kiosk eller liknande försäljningsställe sätta ut ett fåtal bord eller stolar bör däremot inte medföra att serveringslokal kan anses föreligga.

text: I förhandsbeskedet RSV IM 1973:32 ansågs försäljning av rätter av mellanmålstyp (grillkorv, hamburgare mm) i en lokal som var inredd med fem ståbord för sammanlagt 15 gäster utgöra servering.

text: EG-domstolen har vidare sin dom Faaborg-Gelting Linien A/C,

text: ) p. 14 definierat restaurangverksamhet enligt följande.

text: Restaurangverksamheten kännetecknas således av ett knippe element och handlingar där leveransen av maten endast utgör en del och där tjänsterna utgör den övervägande delen. Ifrågavarande transaktioner bör följaktligen betraktas som tillhandahållande av tjänster i den mening som avses i artikel 6.1. i sjätte direktivet. Utfallet blir i gengäld ett annat om verksamheten avser livsmedel "för avhämtning" och inte är förenad med tjänster som har till ändamål att möjliggöra en omedelbar konsumtion på därför avsedd plats.

text: 3.2 Slutsatser

text: Mot bakgrund av vad som uttalats i såväl rekommendationer som rättspraxis anser RSV att enbart installation av en kaffeapparat/kaffeautomat och ett fåtal bord och stolar inte medför att ett serveringsställe kan anses föreligga. Försäljning av alkoholvaror och/eller cigaretter kan inte anses omfattas av skattefri konsumtion ombord i sådant fall. Både punktskatt och moms skall således utgå för alkohol- och tobaksvaror som tillhandahålls i lokal där det enbart finns en s.k. coffeshop.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 935-02/100

title: Frågor om mervärdesskatt i anknytning till EG-domen Stockholm Lindöpark AB, C-150/99

text: Nytt: 2023-05-31

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-05-31, dnr

text: Denna skrivelse har framtagits i samarbete med rättsavdelningen vid skattemyndigheten i Stockholm och bygger på deras artikel i RättsNytt nr 4/01.

text: 1 Sammanfattning

text: Riksskatteverket (nedan kallat RSV) har fått flera frågor om hanteringen av mervärdesskatt i anknytning till EG-domen Stockholm Lindöpark AB,

text: (nedan kallat Lindöpark). En del företag har hört av sig och frågat om de kan få ingående skatt tillbaka för åren 1995 och 1996. Med anledning av detta har skattemyndigheterna begärt att få besked från RSV rörandehanteringen av dessa ärenden.

text: RSV anser, mot bakgrund av Lindöpark samt av SRN meddelat förhandsbesked 1999-02-16, att aktuella företag kan ansöka om skattskyldighet från 1 januari 1995 mot bakgrund av att idrottslig verksamhet kan vara skattepliktig redan från denna tidpunkt (direkt effekt). RSV anser att när företagen begär skattskyldighet får de en skyldighet att redovisa utgående skatt och en därmed sammanhängande avdragsrätt. Företagen kan således inte enbart få enavdragsrätt. RSV anser vidare att motsvarande hantering kan bli aktuell i fråga om viss annan verksamhet som enligt den svenska lagstiftningen inte var skattepliktig under 1995 och 1996 men blev det 1997, t.ex. inom kulturområdet.

text: Väljer företagen istället att begära skadestånd är även detta en möjlig väg men vid beräkning av skadeståndsbeloppet ska hänsyn tas till båda sidor av skattskyldigheten, dvs. både den utgående skatten och avdragsrätt för ingående skatt.

text: 2 Bakgrund

text: EG-domstolen avkunnande dom i Stockholm Lindöpark AB (C150/99) den 18 januari 2001. Nedan följer ett referat av domen.

text: Lindöpark är ett bolag som driver en anläggning för företagsgolf. Enligt 3 kap. 2 § andrastycket

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: (ML) i dess lydelse före 1 januari 1997, var den verksamhet med företagsgolf som Lindöpark driver undantagen mervärdesskatteplikt. Lindöpark hade därför inte rätt att göra avdrag för ingående skatt på varor och tjänster som användes i denna verksamhet. En lagändring trädde i kraft den 1 januari 1997 och Lindöparksverksamhet är sedan dess mervärdesskattepliktig.

text: Enligt Lindöpark medförde det faktum att lagändringen, som trädde i kraft först den 1 januari 1997, att dess rättigheter åsidosattes under åren 1995 och 1996. Lindöpark väckte därefter i tingsrätten talan mot svenska staten och yrkade skadestånd. Efter att tingsrättens domöverklagats av svenska staten till Svea hovrätt ställde hovrätten tre tolkningsfrågor till EG-domstolen.

text: Den första frågan gällde huruvida artiklarna 13.A 1 m och 13.B b i sjätte direktivet (

text: ) utgör hinder för nationella föreskrifter som innebär ett generellt undantag frånskattplikt för tillhandahållande av anläggning för sportutövning, såsom stadgades i 3 kap. 2 §andra stycket i ML. Enligt domstolen utgör 13.A 1 m och 13.B b hinder mot ett generellt undantag. Domstolen anmärker att av fast rättspraxis framgår att de begrepp som använts för att beskriva undantagen i artikel 13 i sjätte direktivet ska tolkas restriktivt.

text: Svea hovrätt har ställt den andra frågan för att få klarhet i huruvida bestämmelserna i artikel17.1 och 17.2, jämförda med bestämmelserna i artiklarna

text: och

text: tillerkänner enskilda rättigheter som de kan åberopa gentemot medlemsstaterna vid nationell domstol. Domstolen konstaterar att aktuella artiklar är så klara, precisa och ovillkorliga att en enskild kan åberopa dem gentemot en medlemsstat vid en nationell domstol. Artiklarna har således direkt effekt.

text: Den tredje frågan avser huruvida genomförandet och tillämpningen av undantaget i

text: 3 kap. 2 § andra stycket

text: ML innebär en sådan allvarlig (klar) överträdelse av gemenskapsrätten som kan grunda skadeståndsskyldighet för en medlemsstat. Domstolen konstaterar att undantaget i

text: 3 kap. 2 § andra stycket

text: ML utgör en sådan klar överträdelse av gemenskapsrätten som kan grunda skadeståndsskyldighet för en medlemsstat.

text: Sammanfattningsvis konstaterar domstolen att vårt undantag (fram till 1 januari 1997) stridermot sjätte direktivet. Att artiklarna

text: och

text: (avdragsrätten), 2 (skyldighet att betala skatt), 6 (tillhandahållande av tjänst) och 13.B b (undantag från skatteplikt) har direkt effekt och ska ges företräde före den nationella lagstiftningen. Slutligen konstateras att undantaget i

text: 3 kap. 2 § andra stycket

text: ML utgör en klar överträdelse av gemenskapsrätten som kan grundaskadeståndsskyldighet.

text: 3 Direkt effekt eller skadestånd

text: 3.1 Vad innebär direkt effekt

text: Av EG-skatterätt, Kristina Ståhl och Roger P Österman, 2000, framgår av s. 32 ff. att avsikten med de direktiv rådet utfärdar är att de ska införlivas i medlemsstaternas inhemskarättsordningar. Även de EG-rättsliga reglerna som primärt riktar sig till medlemsstaterna kan emellertid få direkt betydelse för de enskilda medborgarna. EG-domstolen har slagit fast att enskilda under vissa förutsättningar kan åberopa dessa regler, även om en medlemsstat har försummat att inkorporera reglerna i sin nationella rättsordning. Detta brukar benämnas EG-rättens direkta effekt. Att en EG-rättslig regel har direkt effekt innebär att den, utan formelltransformering eller liknande till nationell rätt, är omedelbart tillämplig för enskilda personer i medlemsländerna. Regeln kan därmed, på exakt samma sätt som en regel i nationell rätt, åberopas av enskilda i en nationell domstol. Att en regel har direkt effekt innebär således att den har direkt rättslig relevans i förhållandet mellan medlemsstat och enskilda. Regeln ger alltså upphov till vissa rättigheter för de enskilda som dessa kan åberopa mot medlemsstaten.

text: Det är inte alla EG-rättsliga regler som har direkt effekt. Av EG-domstolens praxis (t.ex. 8/81,Ursula Becker) kan utläsas att för att en regel ska anses ha direkt effekt måste den vara tillräckligt klar, precis och ovillkorlig för att som sådan kunna tillämpas i en nationelldomstol. Regler i direktiv har direkt effekt endast om de ger en individ en rättighet gentemotstaten.

text: 3.2 Kommentar till Lindöpark avseende den direkta effekten

text: Det är av intresse att titta på den andra frågan som Svea hovrätt ställt till EG-domstolen.

text: "…för att få klarhet i huruvida bestämmelserna i artikel

text: och

text: , jämförda medbestämmelserna i artiklarna 2, 6 och 13 i sjätte direktivet, är så klara, precisa och ovillkorliga att en enskild kan åberopa dem gentemot en medlemsstat vid en nationell domstol." (punkt 29)

text: Av punkt 32 i domen framgår att domstolen redan uttryckligen förklarat artikel

text: och

text: (BP Soupergaz, punkt 36) och

text: artikel 13

text: .B d 1 (Becker, punkt 49) i sjätte direktivet är av sådan art. Även artiklarna

text: och

text: (endast första punkten i

text: artikel 6

text: är relevant i målet vidden nationella domstolen) och

text: artikel 13

text: .B b uppfyller de kriterier som har uppställts i den rättspraxis som omnämns i punkterna ovan. Generaladvokaten (GA) skriver i sitt förslag tillavgörande i punkt 43 att enligt hans mening finns ingen anledning att anse att de bestämmelser som är ifråga i förevarande mål inte uppfyller dessa kriterier (för direkt effekt).

text: Av GA:s förslag till avgörande punkt 45 vilken domstolen hänvisar till framgår att bestämmelserna i artikel

text: och

text: om rätt till avdrag redan har ansetts ge enskilda sådana rättigheter som de kan åberopa vid en nationell domstol.

text: Artikel 2

text: och första stycket i artikel6.1 är klara. Ingen av dem som yttrat sig i förevarande mål har heller påstått att de inte hardirekt effekt. Av punkt 46 framgår att GA anser att

text: artikel 13

text: .B b kan ges en klar och precis tolkning och kan tillämpas direkt. En enskild kan således åberopa

text: artikel 13

text: .B b gentemot enmedlemsstat vid en nationell domstol.

text: I punkt 33 i domen konstaterar domstolen att svaret på den andra frågan således blir att bestämmelserna 17.1 och 17.2 i sjätte direktivet, jämförda med bestämmelserna i artiklarna

text: och

text: .B b i samma direktiv, är så klara, precisa och ovillkorliga att en enskild kan åberopa dem gentemot en medlemsstat vid en nationell domstol.

text: RSV gör således den tolkningen av domen, mot bakgrund av det anförda, att de aktuella artiklarna

text: och

text: (avdragsrätten), 2 (skyldigheten att betala skatt), 6.1 (tillhandahållande av tjänst) och 13.B b (undantag från skatteplikt) har direkt effekt då dessa är så klara, precisa och ovillkorliga att en enskild kan åberopa dem.

text: En regel i sjätte direktivet har inte direkt effekt om den inte anses ge en individ en rättighet mot staten. Mot bakgrund av Lindöpark kan man konstatera att även regler om "skattskyldighet" anses som regler som ger enskilda individer rättigheter mot staten. I systemet med skattskyldighet ligger också en avdragsrätt. Denna avdragsrätt anses följa avskattskyldigheten vilket i

text: artikel 17.2

text: uttrycks på det sättet att en skattskyldig person, i den mån varorna och tjänsterna används för skattepliktiga transaktioner, ska ha rätt att från den skatt han är skyldig att betala dra av mervärdesskatt som vid de gjorda förvärven ska erläggastill annan skattskyldig person.

text: 3.3 Skadestånd eller direkt effekt

text: Av punkt 35 i domen framgår att domstolen i sitt svar på den andra frågan konstaterat att bestämmelserna i artikel

text: och

text: , jämförda med bestämmelserna i artikel 2, 6.1 och13.B b i sjätte direktivet, ger enskilda rättigheter som de kan göra gällande mot den berördamedlemsstaten vid en nationell domstol. Av detta följer att bolaget har rätt att med retroaktivverkan väcka talan mot svenska staten avseende de fordringar som bolaget anser sig ha motstaten och härvid direkt grunda sig på de bestämmelser i sjätte direktivet som stöder bolagetsanspråk. Det framstår således vid första påseendet inte som nödvändigt att väckaskadeståndstalan med stöd av domstolens rättspraxis rörande medlemsstaters ansvar föröverträdelser av gemenskapsrätten.

text: I punkt 50 skriver GA vidare, vad avser skadeståndsansvar, att "den förfördelade kan inte vägras ersättning på den grunden att han direkt kan åberopa den åsidosatta bestämmelsen vidnationell domstol"

text: Utifrån punkt 35 i domen och mot bakgrund av GA:s förslag till avgörande torde den sökandeha en möjlighet att antingen åberopa direkt effekt varigenom den inte implementeradebestämmelsen ändå tillämpas, eller att begära skadestånd med anledning av överträdelse avgemenskapsrätten. Begärs skadestånd torde skadeståndsbeloppet avse skillnaden mellaningående och utgående skatt enligt punkt 80 i GA:s förslag till avgörande. "Ifall av oberättigat undantag från mervärdesskatteplikt för utgående transaktioner, vilket leder till att den skattskyldige inte kan dra av mervärdesskatt för ingående transaktioner, består skadan i allmänhet i skillnaden mellan storleken på den ingående skatt som kunde ha dragits av och storleken av den utgående skatt som måste tas upp till beskattning."

text: 3.4 Förhandsbesked avseende direkt effekt

text: I ett förhandsbesked meddelat 1999-02-16 prövas frågan om direkt effekt. I målet var fråga om ett bolag som sålde filmrättigheter. Bolaget ville bli skattskyldigt från 1 januari 1995(tidpunkten för Sveriges inträde i EG) trots att ML:s regler vid denna tidpunkt undantog omsättning av bl. a. filmrättigheter (3 kap. 11 § punkt 1 ML lydelsen före 1 januari 1997). Förhandsbeskedet har refererats i Skattenytt 1999 nr 11 sidan 681 f. Av referatet framgår följande;

text: "Den återstående frågan gällde då den direkta effekten av sjätte mervärdesskattedirektivets bestämmelser i förevarande hänseende. Enligt EG-domstolens praxis ska direktiv ges företräde framför däremot stridande nationella regler i de fall en avvikelse innebär att en direktivbestämmelse ger en enskild en rättighet och denna rättighet beskärs genom nationell lagstiftning (jfr t.ex. rättsfallen van Gend en Loos

text: mål 26/62

text: och Costa

text: mål 6/64

text: ). Om endirektivbestämmelse ger upphov till rättigheter för enskilda som kan åberopas inför nationella domstolar och om den är klar, precis och ovillkorlig har den denna direkta effekt. Detta gäller även bestämmelser i sjätte mervärdesskattedirektivet (se t.ex. Becker

text: mål 8/81

text: Aktuella bestämmelser i direktivet var artikel 6.1 i vilken begreppet "tillhandahållande avtjänster" definierades och den grundläggande bestämmelsen i

text: artikel 2.1

text: som föreskrev i vilka fall mervärdesskatt skulle betalas. Nämnden fann att dessa var så klara och precisa samt ovillkorliga att de fick anses uppfylla villkoren för när en bestämmelse ska ha direkt effekt. Nämnden anförde vidare att en särskild omständighet i ärendet var att bolaget åberopade den direkta effekten av bestämmelserna för att hävda sin skyldighet att betala skatt. Med hänsyntill att mervärdesskattesystemet, som bl.a. innefattar rätt till avdrag eller återbetalning av skatt, till sin art är sådant att det kan vara förmånligt att vara skattskyldig bör det förhållandet att fråga är om att ålägga skattskyldighet inte leda till annan bedömning än att de aktuella bestämmelserna har direkt effekt. Avslutningsvis fann nämnden att omsättningen avfilmrättigheterna medfört rätt för bolaget att bli registrerat som skattskyldigt tillmervärdesskatt".

text: 4 Slutsats

text: 4.1 Redovisning av utgående och ingående skatt

text: RSV anser att Lindöparkdomen bekräftar det SRN fastslog i nämnda förhandsbesked, att aktuella bestämmelser har direkt effekt och att en sökande (som bedrivit t.ex. idrottsligverksamhet 1995 och 1996) har rätt att bli skattskyldig till mervärdesskatt omförutsättningarna i övrigt (t.ex. yrkesmässighet) är uppfyllda. Detta innebär således att avdragsrätt föreligger men även en skyldighet att redovisa utgående skatt. Den tolkningen styrks även av GA:s förslag till avgörande i EG-domen Victoria Film A/S (

text: ) punkt46. EG-domstolen avvisade dock ärendet då SRN inte ansågs vara en domstol och därmed saknade EG-domstolen behörighet att besvara frågorna. GA svarade dock i sitt förslag på avgörande på de frågor SRN hade ställt. Där besvarade GA uttryckligen SRN:s fråga ommöjligheten att kräva utgående skatt när ett företag inte kunnat debitera utgående skatt med, att för att ingående skatt ska kunna dras av ska utgående skatt redovisas på omsättningen. "Sweden would appear to assume that such a result would permit a taxable person, like the applicant, to have the best of both worlds; namely the benefit of deducting its inputs whilst not simultaneously being liable to pay VAT on its outputs. This concern is misconceived. The applicant will only be entitled to deduct its inputs from its outputs like all other taxable persons under the VAT system.”

text: Den som tillhandahåller t.ex. idrottsliga tjänster och begär, mot bakgrund av Lindöpark, att bli skattskyldig till mervärdesskatt för 1995 och 1996 ska således medges detta omförutsättningarna i övrigt (t.ex. yrkesmässighet) är uppfyllda. Företaget ska dock redovisa såväl ingående som utgående skatt.

text: RSV anser att gällande skattesats för dessa tjänster är 25 %, dvs. den generella skattesatsen, då den lägre skattesatsen om 6 % rörande dessa tjänster gäller först från och med den 1 jan1997.

text: 4.2 Förbud mot retroaktiv beskattning enligt

text: Regeringsformen

text: RSV anser att ett bolag kan åberopa direkt effekt och bli skattskyldig till mervärdesskatt för t.ex. idrottslig verksamhet för åren 1995 och 1996. I detta ligger inte bara en avdragsrätt utan även en skyldighet att redovisa utgående skatt på tillhandahållna idrottstjänster. Frågan är då om SKM har möjlighet att kräva att utgående skatt ska redovisas utan att detta strider mot den skatterättsliga legalitetsprincipen om retroaktiv beskattning. Av

text: Regeringsformen

text: 2 kap. 10 § andra stycket

text: framgår "Skatt eller statlig avgift får ej uttagas i vidare mån än som följer avföreskrift, som gällde när den omständigheten inträffade som utlöste skatt eller avgiftsskyldigheten." RSV anser emellertid att det inte är fråga om retroaktiv beskattning när ett beslut grundas på att det enskilda företaget yrkat att den direkta effekten av gällande EG-regler ska ta över det svenska regelverket på området.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 9414-98/900

title: Hanteringen av s.k. ALMI-fall och EU-bidrag i mervärdesskattehänseende

text: Nytt: 2007-11-16

text: Detta ställningstagande upphör att gälla. Ställningstagandet avser hur s.k. ALMI-fall och EU-bidrag ska hanteras i avvaktan på Regeringsrättens prövning. Regeringsrätten har meddelat domar avseende nu aktuella frågor 1999-06-01 (

text: RÅ 1999 ref. 33

text: ) samt 1999-12-16 (

text: RÅ 1999 not. 282

text: ). De s.k. ALMI-fallen har också behandlats i ställningstagandet Hanteringen av s.k. ALMI-fall i mervärdesskattehänseende, dnr

text: Riksskatteverket (RSV) har dels behandlat de s.k. ALMI-fallen i skrivelse 1997-05-28, dnr

text: , dels behandlat hanteringen av EU-bidrag ur mervärdesskattesynpunkt i skrivelse 1998-01-22, dnr

text: Skatterättsnämnden har därefter i förhandsbesked 1998-04-27, såvitt nu är av intresse, funnit att avdragsrätten för ingående mervärdesskatt inte skall beskäras för det fall att kostnaderna för förvärv täcks av driftanslag och medel. Skatterättsnämnden har vidare i förhandsbesked 1998-05-15 ansett att EU-bidrag avseende s.k. Mål 3-projekt inte skall anses utgöra vederlag för tillhandahållna tjänster och att någon omsättning enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, inte skall anses föreligga. RSV har överklagat dessa båda förhandsbesked och målen är för närvarande inte färdigkommunicerade.

text: Enligt vad RSV erfarit är hanteringen av de s.k. ALMI-fallen och EU-bidragen inte enhetlig inom landet. I syfte att uppnå en mer likformig behandling anser RSV att skattemyndigheterna bör iaktta följande riktlinjer vid handläggningen av dessa typer av ärenden på myndighetsnivå och mål i domstolsprocesser.

text: I pågående processer bör skattemyndigheterna vidhålla sin talan. I sina yttranden bör skattemyndigheterna dock uppmärksamma domstolarna på att det finns överklagade förhandsbesked i Regeringsrätten och yrka, där så är lämpligt, att målen vilandeförklaras i avvaktan på Regeringsrättens prövning. För deklarationer som den skattskyldige lämnar för tid efter den i processen/processerna aktuella perioden/perioderna bör skattemyndigheterna inta samma ståndpunkt som i pågående process/processer.

text: För deklarationer som lämnas efter förhandsbeskeden, och där inte heller någon process föreligger i frågan beträffande den skattskyldige, bör gälla att förhandsbeskeden följs i avvaktan på Regeringsrättens prövning. I besluten bör dock påpekas att en omprövning kan komma att ske om Regeringsrätten ändrar de överklagade förhandsbeskeden. Skattemyndigheterna bör därvid särskilt bevaka den tvååriga omprövningsfristen enligt

text: 21 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483)

text: , som tidigare fanns i

text: 15 kap. 9 §

text: ML. Om tvåårsfristens utgång närmar sig, innan Regeringsrätten hunnit prövat förhandsbeskeden, får skattemyndigheten ta ställning i det enskilda fallet om beskattningsbeslutet bör omprövas. Om Regeringsrätten ändrar de överklagade förhandsbeskeden avser RSV att återkomma med riktlinjer för hur redan fattade beskattningsbeslut bör hanteras.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 9442-99/901

text: Nytt: 2015-08-12

text: Denna skrivelse upphör att gälla och ersätts av av ställningstagandet ”Beräkning av beskattningsunderlaget enligt 7 kap 5 ML vid uttagsbeskattning av fastighetstjänster enligt 2 kap 8 ML”, dnr.

text: 131 425615-15/111

text: Sammanfattning

text: Riksskatteverket (RSV) har uppmärksammats på att det från fastighetsägare gjorts gällande att vid beräkning av beskattningsunderlag enligt

text: 7 kap. 5 § mervärdesskattelagen

text: (ML) viss delskulle kunna borträknas ur underlaget efter en given schablon. Det har även gjorts gällande att lönekostnaderna skulle kunna reduceras schablonmässigt. Reduceringen skulle avse tjänster som inte skulle uttagsbeskattas. Vidare har påståtts att RSV skulle ha godkänt en så kallad SABO-rekommendation.

text: RSV gör följande bedömning och ställningstagande.

text: I

text: 2 kap. 8 §

text: ML fastslås regler för uttagsbeskattning. Där framgår att fastighetsägare, somutför i lagrummet angivna tjänster på en egen fastighet, som utgör tillgång i en yrkesmässigverksamhet som varken medför skattskyldighet eller rätt till återbetalning av ingående skattenligt 10 kap. 9-13 §§, skall uttagsbeskattas. Detta gäller dock endast om lönekostnaderna överstiger 150 000 kronor inräknat skatter och avgifter som grundas på lönekostnaderna.

text: Det föreligger enligt

text: 7 kap. 5 §

text: ML två alternativ för redovisningen av de uttagna tjänsterna. Redovisningen kan antingen ske i form av en bruttoredovisning av de ifrågavarandetransaktionerna på det sätt som anges i lagrummet eller grundas enbart på lönekostnaderna för att utföra tjänsterna.

text: RSV kan inte finna att lagen ger utrymme för några schablonavdrag vid beräkningen av värdet av de uttagna tjänsterna. RSV anser inte heller att det ges utrymme för andraförenklingar vid beräkningen av beskattningsunderlaget än vad som framgår av alternativet i andra stycket i lagrummet.

text: Vidare måste det särskilt framhållas att RSV inte till någon del har sanktonerat den så kallade SABO-rekommendationen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 9715-02/100

title: Reparationstjänster på bilar från land utanför EG

text: Nyhet 2016-01-20:

text: Detta ställningstagande upphör att gälla genom ställningstagande dnr

text: 131 26976-16/111

text: 1. Sammanfattning

text: I skrivelsen ger Riksskatteverket (RSV) sin syn på i vilka fall reparationstjänster på bilar från land utanför EG kan betraktas som en omsättning utomlands i enlighet med bestämmelsen i

text: 5 kap. 11 § 3

text: ML.

text: 2. Bakgrund

text: RSV har under senare tid fått ett antal frågor som rör tillämpningen av bestämmelsen i

text: 5 kap. 11 § 3

text: ML i samband med att svenska bilverkstäder utför reparationer åt norska bilägare. RSV vill med anledning av detta meddela följande synpunkter på hur bestämmelsen ska tillämpas och hur säljaren ska styrka att förutsättningarna för att tillämpa bestämmelsen är uppfyllda.

text: 3. Gällande rätt

text: Enligt

text: 5 kap. 11 § 3 mervärdesskattelagen

text: (ML) är alla tjänster som avser varor utom uthyrning, om varorna förts in i landet endast för tjänsten ifråga för att därefter föras ut ur landet till en plats utanför EG, omsatta utomlands.

text: Av artikel 15 i sjätte direktivet

text: framgår att medlemsstaterna utan att det påverkar tillämpningen av övriga gemenskapsbestämmelser ska undanta de transaktioner som uppräknas i artikeln och fastställa de villkor som krävs för att säkerställa en riktig och enkel tillämpning och förhindra eventuell skatteflykt, skatteundandragande eller missbruk.

text: I

text: artikel 15.3

text: anges att undantaget är tillämpligt på tillhandahållande av tjänster bestående av arbete på lös egendom som förvärvats eller införts för att undergå sådant arbete inom gemenskapens territorium och som skickats eller transporterats ut från gemenskapen av den som tillhandahåller tjänsterna eller av kunden, om denne inte är etablerad inom landets territorium, eller för någonderas räkning.

text: 4. RSV:s bedömning

text: För att tjänsten ska kunna betraktas som en omsättning utomlands ska de varor som förs in vara införda till Sverige endast för att det ska utföras en tjänst på varan. När tjänsten är utförd ska varan direkt föras ut ur Sverige till en plats utanför EG. De tjänster det kan vara fråga om är exempelvis underhållsåtgärder och reparationer av lös egendom, t.ex. bilar. Bilen ska då vara införd till Sverige enbart med syftet att den ska repareras. När reparationen sedan är klar ska bilen i direkt anslutning till detta exporteras till ett land utanför EG. Bestämmelsen i

text: 5 kap. 11 § 3

text: ML blir således inte tillämplig i ett fall där en bil repareras under en genomresa eller semesterresa i Sverige eftersom bilen inte förts in endast för reparationen.

text: Av

text: prop. 1993/94:99 s. 187

text: framgår att bestämmelsen i

text: 5 kap. 11 § 3

text: ML ska korrespondera med den beskattning som gäller på grund av reglerna om import. En vara som tillfälligt importeras för bearbetning eller reparation för att sedan återexporteras hänförs i tullhänseende till förfarandet aktiv förädling. Anmälan om import respektive återexport av varan görs då hos Tullverket. Frågor om tullförfaranden hanteras av Tullverket som är beskattningsmyndighet för tull och skatt vid import. Närmare upplysningar om förfarandet aktiv förädling kan således erhållas från Tullverket.

text: För att kunna betrakta en sådan tjänst som avses i

text: 5 kap. 11 § 3

text: ML som en omsättning utomlands ska säljaren kunna styrka att förutsättningarna för detta är uppfyllda, dvs. att varan förts in till Sverige endast med anledning av tjänsten och att den sedan direkt förts ut. När det gäller bilar föreligger särskilda svårigheter att visa att varan är införd i landet enbart för aktuellt ändamål. Genom att tillämpa förfarandet aktiv förädling, varvid in- och utförseln ska ha dokumenterats, säkerställs att förhållandena är sådana att skattefrihet föreligger. Säljaren av en bilreparationstjänst ska styrka detta med tullhandlingar som avser importen respektive återexporten av bilen. Uppgifter om köparens namn och adress samt bilens registreringsnummer ska alltid föreligga. Är det köparen som ombesörjer exporten av varan bör säljaren påföra svensk mervärdesskatt på omsättningen. Omsättningen kan sedan i efterhand hänföras till export om köparen uppvisar tullhandlingar som visar att varan lämnat EG. Säljaren kan då återbetala den mervärdesskatt som kunden betalat.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 9719-98/901

title: Omsättningsland, redovisning i skattedeklaration och KVR

text: Nytt: 2008-01-08

text: Denna skrivelse upphör att gälla eftersom den behandlar uppgifter om redovisning som inte överensstämmer med utformningen av nuvarande skattedeklaration. Det är inte heller fråga om något ställningstagande utan en information som inte längre är helt korrekt.

text: Sammanfattning

text: Brevfråga med frågeställningar kring omsättningsland för vissa transaktioner samt redovisning av dessa transaktioner i skattedeklaration och kvartalsredovisning (KVR)

text: Redovisning av omsättning och förvärv

text: Riksskatteverket har mottagit Er skrivelse angående frågeställningar kring momsredovisning etc av vissa omsättningar och förvärv.

text: Av uppgifterna i Er skrivelse anges att i de fall varor från USA blir föremål för leveranser inom EG erläggs tull och importmoms av den amerikanske säljarens momsrepresentant "fiscal representative". I nedanstående svar förutsätts, vid EG-leveranser, att den amerikanske säljaren i sina fakturor anger att denne är momsregistrerad inom EU (via representant) och även åberopar sitt EU VAT-nummer. Vidare är utgångspunkten för nedanstående svar den svenska momslagstiftningen. I de fall det anges att omsättningen inte anses gjord i Sverige, kan således transaktionen bli föremål för beskattning i annat land.

text: Alt. 1 - direktleverans från USA till Sverige

text: Inköp av varor:

text: Med import förstås att en vara förs in till Sverige från en plats utanför EG (

text: 2 kap. 1 a §

text: ML). Varan skall rent fysiskt transporteras till Sverige från tredje land. Varan kan dock vid s.k. T1-transitering transporteras genom annat EG-land. När varan förs in från tredje land skall moms erläggas såvida importen inte är undantagen från skatteplikt enligt någon bestämmelse i

text: 3 kap.

text: ML (

text: 1 kap. 1 § 1 st.

text: ML). Moms vid import tas ut av tullverket.

text: Av Er beskrivning anges att Ni förvärvar varor som importeras direkt till Sverige från USA och för dessa transaktioner erlägger Ni importmoms/ införselmoms. I det fall Ni har avdragsrätt redovisas den påförda importmomsen/införselmomsen såsom "Avdragsgill ingående moms" i ruta 37 i skattedeklarationen.

text: Försäljning av varor i Sverige:

text: I det fall dessa varor är mervärdesskattepliktiga och sedan omsätts i Sverige, redovisas denna omsättning såsom "Momspliktig omsättning inom Sverige" i ruta 11 och tillhörande debiterad skatt såsom "Utgående moms" i ruta 32-34 i skattedeklarationen.

text: Kvartalsredovisning (KVR):

text: Kvartalsredovisningen (KVR) omfattas inte avseende dessa transaktioner då endast transaktioner som innebär leverans till annat EG-land, som föranleder beskattning för GIF hos köparen, skall lämna i en sådan periodisk sammanställning.

text: Alt. 2 - leverans via Holland till kund i Sverige

text: Inköp av vara:

text: Av uppgifterna i Er skrivelse anges att tull och importmoms avseende varorna från USA erläggs av den amerikanske säljarens momsrepresentant "fiscal representative" i samband med uttag ur lager i Holland och därefter sker en levererans till de nordiska länderna. Varan sänds i detta alternativ därmed från annat EG-land (Holland) till Sverige.

text: Om en näringsidkare i Sverige med rätt till avdrag för ingående skatt eller rätt till återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 9-13 §§ ML mot ersättning förvärvar en annan vara än ett nytt transportmedel eller en punktskattepliktig vara skall förvärvsbeskattning ske i Sverige. Detta förutsätter dock att förvärvet gjorts från en säljare som åberopar ett VAT-nr i ett annat EG-land och att varan transporteras till Sverige från ett annat EG-land. Det saknar betydelse vem som utfört eller låtit utföra transporten. Bestämmelser om detta återfinns i 1 kap. 2 § 1 st. 5 p. samt 2 a kap. 2 § 1 p. och 3 § 1 st. 3 p. ML.

text: Förvärvet av varor på ovanstående sätt skall således förvärvsbeskattas genom ett sk gemenskapsinternt förvärv (GIF). Detta redovisas såsom "Utgående moms på varuförvärv från annt EG-land" i ruta 35 i skattedeklarationen. Därefter prövas avdragsrätten för denna förvärvsskatt och avdragsgill skatt redovisas såsom "Avdragsgill ingående moms" i ruta 37 i skattedeklarationen.

text: Inköp av tjänst:

text: Av Era uppgifter anges att Ni har köpt frakttjänsten från ett annat företag än varuförsäljaren och tjänsten avser att få varorna levererade till Sverige.

text: I det fall då ett transportföretag utför en transport av varor från ett annat EG-land till Sverige och Ni som beställare åberopar Ert svenska VAT-nummer anses transporttjänsten omsatt inom landet enligt

text: 5 kap. 5 a § 1 st. 2 p.

text: ML. Ni är som köpare i sådant fall skattskyldig och skall som förvärvare av tjänsten redovisa utgående skatt på förvärvet. Observera att förvärvsbeskattning av den inköpta frakttjänsten skall redovisas såsom "Utgående moms på tjänsteförvärv från utlandet" i ruta 36 i skattedeklarationen. Därefter prövas avdragsrätten för denna förvärvsskatt och avdragsgill skatt redovisas såsom "Avdragsgill ingående moms" i ruta 37 i skattedeklarationen.

text: Försäljning av varor i Sverige:

text: Kvartalsredovisning (KVR):

text: Kvartalsredovisningen (KVR) omfattas inte alls avseende dessa transaktioner då endast transaktioner som innebär leverans till annat EG-land, som föranleder beskattning för GIF hos köparen, skall lämna i en sådan periodisk sammanställning.

text: Alt. 3 - leverans via Holland till kund i Danmark eller Finland

text: Inköp av varor och efterföljande omsättning i annat EG-land:

text: I Er beskrivning anges förutsättningarna enligt alt. 2 föreligger med den skillnaden att leveransen istället sker direkt till Er kund i Danmark eller Finland. Ni uppträder i detta avseende som sk mellanman.

text: I de fall den s.k. mellanmannen är registrerad till moms i Sverige skall denne inte anses ha gjort ett GIF i Sverige om han visar att förvärvet gjorts för en efterföljande omsättning i ett annat EG-land och den till vilken omsättningen görs är skattskyldig för omsättningen. Bestämmelser om detta finns i

text: 2 a kap. 6 § 3 st.

text: ML. Viss uppgiftsskyldighet åligger dock mellanmannen.

text: Avseende ovanstående transaktioner skall således ingen förvärvsbeskattning ske i Sverige (2 a kap. 2 § p. 2 och

text: 6 § tredje stycket

text: ML). Dock skall förvärvet redovisas såsom "Trepartsförvärv av varor från annat EG-land" i ruta 26 i skattedeklarationen.

text: Kvartalsredovisning (KVR): Avseende den efterföljande omsättningen skall denna redovisas såsom "Värde av trepartshandel" i kolumn 3 i KVR. Observera att det är treparts-förvärvet som skall redovisas i ruta 26 i skattedeklarationen till skillnad från i KVR där Ni uppger trepartsförsäljningen.

text: Inköp av tjänst: Av Era uppgifter anges att Ni har köpt frakttjänsten från ett annat företag än varuförsäljaren och tjänsten avser att få varorna levererade till Danmark eller Finland.

text: I det fall då ett transportföretag utför en transport av varor mellan EG-länder och Ni som beställare åberopar Ert svenska VAT-nummer anses transporttjänsten omsatt inom landet enligt

text: 5 kap. 5 a § 1 st. 2 p.

text: Alt. 4 - leverans via Holland till kund i Norge

text: Försäljning av varor:

text: I detta fall erlägger norsk kund tull och importmoms till Norge. Ni fakturerar kunden enbart varuvärdet.

text: Med export avses enligt

text: 1 kap. 10 §

text: ML sådan omsättning utanför EG av varor eller tjänster som görs i en yrkesmässig verksamhet som bedrivs här i landet. Vidare anses svenska företags verksamhet i tredje land utgöra exportverksamhet. Export föreligger även om varorna av transport-tekniska skäl transporteras via annat EG-land till tredje land.

text: Sådan omsättning anses således utgöra exportomsättning vilken redovisas såsom "Omsättning av varor utanför EG (export)" i ruta 21 i skattedeklarationen.

text: Förvärv av tjänst:

text: Vidare synes Ni inköpa frakttjänsten för transport av varor från Holland till Norge.

text: Sådan transporttjänst anses omsatt utomlands, varför förvärvet av denna tjänst inte föranleder någon beskattning i Sverige. Någon redovisning i skattedeklarationen skall således inte ske.

text: Kvartalsredovisning (KVR):

text: Av de ovanstående svaren framgår således i vilka avseende Ni måste ändra Er redovisning i skattedeklaration och Kvartalsredovisning.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 986-00/120

title: Skattesats vid utbetalning av royalty

text: Nytt: 2016-01-20

text: Detta ställningstagande upphör att gälla genom ställningstagandet Upphävande av flera olika ställningstaganden, dnr

text: 131 26976-16/111

text: Sammanfattning

text: Skrivelsen behandlar frågeställning kring tillämplig skattesats vid utbetalning av royalty till formgivare.

text: Momssats vid utbetalning av royalty

text: Riksskatteverket (RSV) har mottagit Er skrivelse innehållande fråga angående tillämplig skattesats enligt

text: mervärdesskattelagen

text: ),ML, vid utbetalning av royalty till formgivare.

text: 1 Bakgrund

text: I Er skrivelse anges att Er verksamhet består i att försälja produkter "kring det dukande bordet". Produktionssortimentet omfattar dels keramiska produkter i form av koppar, tallrikar mm och dels bestick och glas mm. Produktionen av keramiska produkter sker genom egen tillverkning. Övriga produkter tillverkas av externa bolag i andra länder. Produkterna designas av formgivare som erhåller royalty i ersättning. Royaltyersättningen kan dels baseras på inköpsvärdet på de produkter som Ni ej tillverkar själva alternativt baserad på Ert försäljningsvärde till kund. Ni undrar om 6 eller 25 % är tillämplig skattesats avseende den royaltyersättning som Ni betalar till formgivare.

text: Mervärdesskattelagen

text: Vid en försäljning måste en bedömning ske om moms ska debiteras (påföras) kunden. Moms ska enligt huvudregel i 1 kap. 1 § punkt 1 ML betalas till staten vid

text: omsättning

text: inom landet

text: som görs i en yrkesmässig verksamhet

text: av skattepliktiga (läs momspliktiga) varor och tjänster.

text: Vidare ska moms även betalas vid så kallade gemenskapsinterna förvärv och vid import.

text: För att moms ska påföras vid en försäljning enligt huvudregeln, krävs att alla kriterier ovan är uppfyllda och en särskild bedömning måste ske för varje kriterium.

text: Avseende tillämplig momsskattesats framgår av bestämmelsen i 7 kap. 1 § tredje st. p. 4 ML att skatt ska ut med 6 procent av beskattningsunderlaget för upplåtelse eller överlåtelse av rättigheter som omfattas av

text: eller

text: 5 §§

text: lagen (

text: ) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, URL dock inte när det är fråga om fotografier, reklamalster, system och program för automatisk databehandling eller film, videogram eller annan jämförlig upptagning som avser information.

text: Avseende annan tjänst som inte omfattas av undantag från skatteplikt enligt

text: 3 kap.

text: ML eller av reducerad skattesats enligt 7 kap. 1 § andra eller tredje stycket ML tas skatt ut med 25 % av beskattningsunderlaget enligt

text: 7 kap. 1 § 1 st.

text: ML.

text: 3 RSV:s bedömning

text: Inledningsvis måste således en bedömning ske huruvida tillhandahållandet sker i formgivarens yrkesmässiga verksamhet. Avseende bedömning huruvida tillhandahållandet sker yrkesmässigt eller inte anger RSV följande om royalty i avsnitt 6.2.2.i Handledning för mervärdesskatt 1999, MHL.

text: "För uppfinnare, författare, kompositörer m.fl. som yrkesmässigt bedriver vetenskaplig, litterär, konstnärlig eller därmed jämförlig verksamhet under sådana förutsättningar som innebär att verksamheten utgör näringsverksamhet enligt

text: 21 §

text: KL gäller att även royaltyinkomster som utgår p.g.a. verksamheten anses hänförliga till näringsverksamhet och yrkesmässig verksamhet enligt ML. I vissa fall är emellertid royalty inkomst av tjänst, nämligen då verksamheten är tillfällig och inte kan ses som yrkesmässig (t.ex. engångsförfattare, engångsuppfinnare) eller då den annars har bedrivits på ett sådant sätt som innebär att inkomsten blir hänförlig till inkomst av tjänst. (Kriterierna självständighet och vinstsyfte enligt punkten 6.2.2.1 uppfylls inte). Även royalty som uppbärs p.g.a. till exempel uppfinningar som gjorts av en arbetstagare i tjänsten är vanligen att hänföra till inkomst av tjänst. Ärvd royalty anses som näringsverksamhet om det ursprungliga inkomstslaget varit näring. Om den däremot varit tjänst torde den ärvda royaltyn också ses som inkomst av tjänst."

text: Om royaltyn erhålls i en yrkesmässig verksamhet och tillhandahållandet sker inom landet är eventuell royalty som formgivarna erhåller p.g.a. försäljning av de formgivna produkterna att anse som en omsättning av en rättighet som är mervärdesskattepliktig. Frågeställningen är således här vilken skattesats som i så fall är tillämplig.

text: Konstnärliga verk indelas i musikaliska verk, sceniska verk, filmverk och konstverk. Konstverk indelas i bildkonstverk, byggnadskonst och brukskonst. RSV anger följande angående brukskonst i avsnitt 19.3.2.2 i Handledning för mervärdesskatt 1999, MHL.

text: "Till brukskonst hänförs produkter som utformats för att ha en praktisk funktion, t.ex. glas, porslin, möbler, keramik, armatur, mattor, textilier, tapetmönster, bilar och telefoner. Vid försäljning av brukskonst är det viktigt att avgöra om överlåtelsen innebär rätten att tillverka föremålet eller försäljning av föremålet. I det förstnämnda fallet beskattas transaktionen efter skattesatsen 6 %, medan i andra fallet transaktionen beskattas efter skattesatsen 25 %."

text: Vidare kan skydd fås även om produktens helhetsverkan beror på tekniska faktorer. Den tekniska idén kan bli föremål för patentskydd medan den konstnärliga utformningen kan bli föremål för upphovsrättsligt skydd och den kan anses ha verkshöjd.

text: När utförandet av ett alster är betingat av tekniska faktorer minskar möjligheten till individuell kreativitet. Det ställs i enlighet därmed relativt höga krav för att brukskonst ska anses ha verkshöjd. Anledningen till detta är att risken för att två personer utför idén på samma sätt, dvs dubbelskapande, är relativt stor.

text: Således måste en bedömning ske i det enskilda fallet huruvida överlåtelsen avser rätten till en upphovsrättsligt skyddat verk för vilken 6 % är tillämplig skattesats. I det fall överlåten rätt främst avser hur ett visst alster framställs (tekniskt framställningssätt) är istället 25 % tillämplig skattesats.

text: Handledning för mervärdesskatt (MHL) finns här.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 9863-99/100

text: Nyhet 2016-03-15:

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av stallningstagandet Upphävande av skrivelsen ”RSV:s ”rättsbildande” roll och EG-domars tillämplighet, dnr

text: 131 136447-16/111

text: RSV:s "rättsbildande" roll och EG-domars tillämplighet för tid före den 1 januari 1995.

text: Riksskatteverket (RSV) har fått kännedom om att det föreligger vissa oklarheter angående RSV:s hållning till tidigare avgjorda men av RSV inte överklagade kammarrättsdomar samt om RSV:s syn på tolkningen av EG-domarnas tillämplighet för tiden före Sveriges inträde i EU.

text: Vad gäller de eventuella oklarheter som råder angående RSV:s hållning till tidigare avgjorda men av RSV inte överklagade kammarrättsdomar kan följande sägas.

text: En domstols uppgift är i första hand att avgöra en tvist i ett särskilt fall. Även förhandsbesked gäller att pröva ett enskilt fall även om där inte är fråga om "tvist". På mervärdesskatteområdet är den högsta dömande instansen Regeringsrätten. Den rättspraxis som kan utvecklas bland lägre instanser, såsom t.ex. kammarrätter, fordrar i regel att det föreligger ett tillräckligt antal domar i samma riktning och att man av dessa domar kan göra ett sannolikt antagande att ett likartat fall kommer att bedömas på samma sätt av samma eller lägre instans.

text: Vid bedömningen av om överklagande eller inte skall ske är en viktig fråga för RSV att ta ställning till om det finns ett prejudikatintresse eller inte att få Regeringsrättens syn på. Vad gäller frågan om en kammarrätts dom skall överklagas eller inte och där således prövningstillstånd krävs måste ställning också tas till om frågan är processbar. Vid bedömningen måste också ställning tas till om de krav som ställs för att få prövningstillstånd kan uppnås. När fråga är om "gammal lagstiftning" kan därvid bedömningen göras att detta kan komma att försvåra möjligheten att få prövningstillstånd.

text: I de fall det t.ex. finns avgöranden, som går åt olika håll, kan det således enligt RSV:s mening finnas intresse av att föra vissa frågor vidare för att få en mer fastlagd rättspraxis.

text: För en mer detaljerad redogörelse angående RSV:s roll såsom "rättsbildande" myndighet hänvisas till Skattenytt nr 12 1998 s. 855 f. Tilläggas kan att även RSV numera, fr.o.m. den 1 juli 1998, fått möjlighet att ansöka om förhandsbesked hos Skatterättsnämnden enligt lagen (

text: ) om förhandsbesked i skattefrågor.

text: Av intresse är också att få belyst frågan om EG-domarnas tillämplighet för tiden före den 1 januari 1995 (jfr. RSV:s skrivelse 1998-12-02, dnr

text: ). I nämnda skrivelse framhålls bl.a. följande om EG-domarnas tillämplighet. "I detta sammanhang vill RSV göra följande generella påpekande vad avser EG-domars tillämplighet för tiden före den 1 januari 1995. EG-domar kan ha betydelse även för tiden dessförinnan. Sådana domar kan därvid användas vid tolkning av bestämmelser i lagen (

text: ) om mervärdeskatt och

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: som var EG-konforma, dvs. överensstämde med EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv, redan före Sveriges medlemskap i EU. Det är dock viktigt att notera att någon bundenhet av EG-domar före denna tidpunkt inte kan anses föreligga för SKM."


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 9920-01/120

title: Mervärdesskatt - transaktioner mellan huvudkontor och filial i skilda länder

text: Nytt: 2016-01-20

text: Detta ställningstagande upphör att gälla genom ställningstagandet Upphävande av flera olika ställningstaganden, dnr

text: 131 26976-16/111

text: Sammanfattning

text: Skrivelsen avser att belysa hanteringen av gemenskapsinterna förvärv och s.k. trepartshandel vid transaktioner mellan huvudkontor och filial i skilda länder.

text: Bolaget har till Riksskatteverket inkommit med en generell förfrågan hur vissa transaktioner mellan två geografiskt skilda enheter inom en och samma juridiska person skall behandlas mervärdesskatterättsligt, och särskilt om regler om s.k. trepartshandel är tillämpliga vid sådana transaktioner.

text: Som framgår av de i bolagets förfrågan nämnda uttalandena i Riksskatteverkets handledning för mervärdesskatt 2001 kan interna förfaranden mellan enheter inom en och samma juridiska person normalt inte konstituera omsättning av vara i

text: mervärdesskattelagens (1994:200)

text: , ML:S, mening, eftersom det i ett sådant fall inte är fråga om överlåtelse av vara mot ersättning. Det saknar därvidlag i princip betydelse om förfarandena gäller enheter som är belägna i olika länder.

text: I vissa fall kan, som bolaget påtalar, en överföring av varor från ett annat EU-land till t.ex. en filial i Sverige mervärdebeskattas här som ett s.k. gemenskapsinternt förvärv, nämligen om bestämmelserna i 2a kap

text: 7 §

text: ML är tillämpliga.

text: Regler om ”trepartshandel” finns i 3 kap 30b § ML, och innebär att gemenskapsinterna förvärv enligt 2a kap 2 § 1 i vissa fall kan undantas från beskattning här, när förvärven görs av en utländsk företagare. Bestämmelserna är dock inte tillämpliga vid varuöverföringar av det slag som anges i 2a kap

text: 7 §

text: ML, dvs de är inte tillämpliga vad gäller förfaranden inom en och samma juridiska person.

text: Bolaget har lämnat 4 exempel på transaktioner, och efterfrågat RSV:s bedömning av dessa.

text: Exempel 1. BE i Belgien har en filial i Sverige. Filialen tar upp beställning på varor från SE i Sverige. Varorna skickas direkt från BE i Belgien till SE i Sverige. BE fakturerar filialen som sedan i sin tur fakturerar SE med svensk mervärdesskatt.

text: RSV: Varorna är inte omsatta inom landet,

text: 5 kap 2 §

text: ML. SE har gort ett gemenskapsinternt förvärv i Sverige i enlighet med 2a kap.

text: 2 §

text: ML. Den svenska filialen skall inte redovisa mervärdesskatt vare sig på varuomsättning i Sverige eller för gemenskapsinternt förvärv i Sverige.

text: Exempel 2. BE i Belgien har en filial i Sverige. Filialen tar upp beställning på varor från SE i Sverige. Varorna köper BE av DK i Danmark. Varorna skickas direkt från DK i Danmark till SE i Sverige. DK fakturerar BE som sedan i sin tur fakturerar filialen. Slutligen faktureras SE av filialen med svensk mervärdesskatt. Är det någon skillnad om också DK är filial till BE.

text: RSV: BE har i detta fall gjort ett gemenskapsinternt förvärv i Sverige enligt 2a kap.

text: 2 § 1

text: ML. Om BE är att betrakta som utländsk företagare kan förvärvet undantas från beskattning i Sverige om SE (som förutsätts vara en mervärdesskatteregistrerad näringsidkare) är skattskyldig för den efterföljande omsättningen, jämför 3 kap. 30 b § och 1 kap. 2 § första stycket 4 ML. Om den svenska ”filialen” innebär att BE kan anses ha ett fast etableringsställe i Sverige är BE emellertid inte att anse som utländsk företagare, jämför

text: 1 kap. 15 §

text: ML, och

text: 3 kap. 30 b §

text: ML är då inte tillämplig. Det innebär att BE skall redovisa skatt för det gemenskapsinterna förvärvet i Sverige och för den efterföljande omsättningen till SE.

text: Om DK inte är en självständig juridisk person utan filial till BE har något varuförvärv för BE:s del inte förekommit. Beskattningskonsekvenserna i Sverige blir desamma som i exempel 1 ovan.

text: Exempel 3. BE i Belgien har en filial i Sverige. Filialen har ett varulager. BE tar upp beställning på varor från DK i Danmark. Varorna skickas direkt från filialen i Sverige till DK i Danmark. Filialen ”fakturerar” BE som sedan i sin tur fakturerar DK. Är detta en trepartshandel.

text: RSV: BE omsätter här varorna till DK. Omsättningen beskattas i Sverige. Förutsatt att DK är registrerad till mervärdesskatt i Danmark är omsättningen undantagen från skatteplikt i Sverige enligt

text: 3 kap. 30 a §

text: ML. Bestämmelserna i 3 kap. 30b § ML har ingen relevans. Den eventuella varuöverföring som (tidigare) kan ha skett från BE till varulagret hos filialen i Sverige beskattas normalt som ett gemenskapsinternt förvärv i Sverige, men förvärvsbeskattning behöver under vissa förutsättningar ej ske om överföringen till lagret skett med avsikt att omsätta varorna till Danmark eller annat EU-land, se vidare 2a kap

text: 7 § andra stycket 5

text: ML.

text: Exempel 4. BE i Belgien har en filial i Sverige. Filialen tar upp beställning på varor från DK i Danmark. Varorna skickas från BE i Belgien direkt till DK i Danmark. BE ”fakturerar” filialen som sedan i sin tur fakturerar DK. Är detta en trepartshandel.

text: RSV: Något gemenskapsinternt förvärv förekommer inte i Sverige, eftersom varorna inte transporteras hit (2a kap.

text: 2 § 1

text: ML) eller är förvärvade av någon med svensk momsregistrering (2a kap. 2 § 2 och 6 § ML).

text: 3 kap. 30 b §

text: ML är inte tillämplig. Någon ”trepartshandel”, inkluderande den svenska filialen, förekommer inte enligt svenskt synsätt. DK kan, med ett sådant synsätt, antas göra ett gemenskapsinternt förvärv i Danmark. RSV kan emellertid inte uttala sig över hur transaktionen beskattas i Danmark.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 9999-02/100

title: Statliga myndigheters försäljning av vissa tillgångar

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas och ersätts av ställningstagandet Överlåtelse av tillgångar som har köpts utan rätt till avdrag för ingående skatt, mervärdesskatt, dnr

text: 202 179878-18/111

text: Nytt: 2023-08-02

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-06-09, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: I skrivelsen ger Riksskatteverket (RSV) sin syn på huruvida statliga myndigheter skall påföra mervärdesskatt vid försäljning av andra tillgångar än omsättningstillgångar, eller om försäljningarna skall omfattas av undantaget i

text: 3 kap. 24 §

text: ML.

text: 2 Bakgrund

text: Fråga har uppkommit i vad mån det ska utgå mervärdesskatt när staten säljer andra tillgångar än omsättningstillgångar. Framför allt har satts ifråga om, vid tillämpning av

text: 3 kap. 24 § Mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, den kompensation som myndigheter kan få enligt förordningen (

text: ) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt kan jämställas med avdragsrätt enligt

text: 8 kap.

text: ML.

text: RSV vill härmed klargöra sin ståndpunkt.

text: 3 Den rättsliga regleringen

text: Enligt

text: 3 kap. 24 § 1 st. 1 p.

text: ML är överlåtelse av andra tillgångar än omsättningstillgångar undantagen från skatteplikt om den som överlåter tillgången kan visa att han varken haft rätt till avdrag för eller återbetalning enligt 10 kap. 9 – 13 §§ vid förvärvet av tillgången.

text: Av

text: 8 kap. 8 §

text: ML framgår vidare att staten inte har någon avdragsrätt för ingående skatt. Av

text: 10 kap. 13 §

text: ML jämfört med 10 kap. 9 – 12 §§ framgår vidare att rätt till återbetalning inte heller föreligger för staten. Med staten avses i dessa sammanhang, liksom i denna skrivelse, inte de statliga affärsverken,

text: 1 kap. 16 §

text: ML.

text: I propositionen 1993/94:99 Ny mervärdesskattelag s. 157 – 158 anges att med ”andra tillgångar än omsättningstillgångar” avses inventarier, material, avfallsprodukter, olika rättigheter till varor och goodwill m.m. Även förbrukningsmaterial räknas hit, vilket framgår av andra stycket i

text: 3 kap. 24 §

text: ML.

text: Enligt förordningen (

text: ) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt, som från och med 1 januari 2003 ersätter förordningen (

text: ) om myndigheters hantering av ingående mervärdesskatt, har de myndigheter som omfattas av förordningen rätt till kompensation för belopp, motsvarande ingående skatt enligt ML som hänför sig till verksamheten.

text: 4 RSV:s bedömning

text: Den kompensationsrätt som statliga myndigheter kan ha enligt förordningen (

text: ) skall inte beaktas vid tillämpningen av

text: 3 kap. 24 §

text: ML. En statlig myndighet som säljer andra tillgångar än omsättningstillgångar är därför inte skattskyldig för omsättningen, även om kompensation erhållits enligt förordningen när tillgången förvärvades.

text: Vad som nu sagts följer enligt RSV:s mening direkt av bestämmelsernai ML.

text: I speciella fall torde omständigheterna emellertid kunna vara sådana att tillgångar som anskaffats som annat än omsättningstillgång hos en myndighet kan anses ändra karaktär till omsättningstillgång. I så fall gäller inte undantaget från skatteplikt i

text: 3 kap. 24 §

text: ML vid en senare försäljning.

text: I en skrivelse 1995-09-08, dnr

text: , till Försvarets materielverk (FMV) ansåg således RSV att FMV:s försäljning av överskottsmateriel som vid förvärvet bokförts som anläggningstillgångar ändrat karaktär till omsättningstillgångar vid försäljning i en utåtriktad verksamhet och att skatteplikt därför förelåg.

text: Enligt RSV:s mening bör det nu angivna synsättet kunna komma ifråga endast i sådana eventuella fall där verksamheten med försäljning av tillgångarna ordnats i form av permanent butiksförsäljning etc. som är helt jämförbar med motsvarande konkurrerande verksamheter av kommersiell natur.