text: Datum för Version Avsnitt som reviderats Beslutsbeteckning revidering

text: 1, 2.2, 2.3, 4, 4.1, 4.2, 4.3 och 4.5 och 2026-07-12 5.0 RA/046/2026 bilagan (borttag)

text: 2024-09-13 4.0 3.0, 4.1, 4.4 och bilagan RA/057/2024

text: Sammanfattning, 1, 3, 4.1, 4.4 och bilagan 2023-05-26 3.0 RA/031/2023 i övrigt redaktionella ändringar

text: 2022-09-22 2.0 4.1, 4.2, 4.6 och bilagan RA/056/2022

text: -02 -06 20 20 5 rD ty S

text: I N S T R U K T I O N

text: 1 kap. 2 § utlänningslagen

text: . 2 Rådets direktiv

text: av den 22 september 2003 om rätt till familjeåterförening (familjeåterföreningsdirektivet). Numera ”subsidiärt skyddsbehövande”. 4 Se RS/082/2021 om begreppen fortsatt uppehållstillstånd respektive förlängt uppehållstillstånd.

text: Rådets direktiv

text: om rätt till familjeåterförening. 6

text: 5 kap. 3 § första stycket 2 utlänningslagen

text: . 7

text: 5 kap. 3 § första stycket 4 utlänningslagen

text: . 8 Rådets direktiv

text: om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, sedermera ersatt av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2024/1347 av den 14 maj 2024

text: om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande och för innehållet i det beviljade skyddet, om ändring av

text: rådets direktiv 2003/109/EG

text: och om upphävande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/95/EU

text: (skyddsgrundsförordningen). 9

text: m. fl.l.,

text: och de förenade målen

text: och

text: Villkoren anges i artikel 6-8 i familjeåterföreningsdirektivet. 11 Referensperson enligt familjeåterföreningsdirektivet, se

text: artikel 2

text: . 12 Med flykting avses en tredjelandsmedborgare eller statslös person som har beviljats flyktingstatus enligt Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning, ändrad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967. Familjeåterförening för flyktingar återfinns i artikel 9-12 i familjeåterföreningsdirektivet. 13 Se kommissionens riktlinjer och bl.a. EU-domstolens dom i mål nr

text: . 14 Se mer om detta i avsnitt 5.2. 15 Artikel 4.1

text: b

text: d

text: . i familjeåterföreningsdirektivet. 16

text: Artikel 10.3

text: . 17 Artikel

text: 4.1 andra stycket

text: och

text: .f i familjeåterföreningsdirektivet. Se även EU-domstolens dom i mål nr

text: . En underårig flykting utan medföljande vuxen måste inte vara ogift för att få ställning som referensperson för familjeåterförening med sina släktingar i rakt uppstigande led av första graden (

text: artikel 10.3 a

text: jämförd med 2 f familjeåterföreningsdirektivet).

text: MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET - Riktlinjer för tillämpningen av direktiv

text: om rätt till familjeåterförening, COM(2014) 210 final (kommissionens riktlinjer). 19

text: Artikel 3.11

text: . 20

text: Prop. 2005/06:72 s. 27

text: . För liknande resonemang se även

text: prop. 2015/16:174 s. 42

text: och

text: samt artikel 3.5 och 4 i familjeåterföreningsdirektivet. I och med att familjeåterföreningsdirektivet är ett s.k. minimidirektiv ansåg regeringen att det inte förelåg några hinder mot att ha generösare bestämmelser i den nationella lagstiftningen. Både svenska och utländska medborgare samt statslösa kan därför vara anknytningspersoner enligt

text: utlänningslagen

text: . 21 Jfr

text: prop. 2005/06:72 s. 68

text: och

text: MIG 2016:13

text: . I

text: MIG 2016:13

text: konstaterar Migrationsöverdomstolen att en grundprincip inom svensk migrationsrätt är att en familj i möjligaste mån ska hållas samman; principen om familjens enhet. Detta kommer till uttryck bland annat i bestämmelserna om uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning. Bestämmelserna i

text: 5 kap.

text: 3 e §§

text: utlänningslagen

text: om uppehållstillstånd på grund av anknytning reglerar rätten till och villkoren för bland annat familjeåterförening.

text: I

text: prop. 2005/06:72

text: används det äldre begreppet skyddsbehövande i övrigt. Begreppet alternativt skyddsbehövande infördes i

text: utlänningslagen

text: först i samband med genomförandet av skyddsgrundsdirektivet 2010. Skyddsbehövande i övrigt ersattes då med begreppet övrig skyddsbehövande (

text: prop. 2009/10:31

text: ). Genom införlivandet av skyddsgrundsförordningen har statusen alternativt skyddsbehövande ersatts med subsidiärt skyddsbehövande. Övrig skyddsbehövande har utmönstrats ur svensk rätt. 23

text: Prop. 2005/06:72 s. 28

text: . 24

text: MIG 2015:8

text: 1 kap. 2 § utlänningslagen

text: . 26

text: Prop. 2020/21:191 s. 87

text: f. 27 Europaparlamentets och Rådets direktiv 2016/801 av den 11 maj 2016 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pair-arbete 28 Art. 26 i student- och forskardirektivet.

text: 5 b kap. 19 § utlänningslagen

text: . 30 Rådets direktiv

text: av den 25 maj 2009 om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning

text: artikel 15.1

text: . 31

text: Prop. 2012/13:148 s. 92

text: 6 a kap. 10 § utlänningslagen

text: . 33

text: Artikel 19

text: Europaparlamentets och Rådets direktiv

text: av den 15 maj 2014 om villkor för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare inom ramen för företagsintern förflyttning av personal. 34

text: 6 b kap. 14 § utlänningslagen

text: . 35 Målet rörde tolkningen av

text: artikel 2 j

text: ) tredje strecksatsen i skyddsgrundsdirektivet (

text: ) där familjemedlemmar definieras som bland annat föräldrar till en underårig och ogift person som beviljats internationellt skydd. 36

text: , i de förenade målen

text: och

text: ,i

text: och de i förenade målen

text: och

text: EU-domstolen är behörig att meddela förhandsavgörande beträffande unionsbestämmelser även när de faktiska omständigheterna i de nationella målen inte direkt omfattas av unionsrättens tillämpningsområde. Det under förutsättning att unionsbestämmelserna har gjorts tillämpliga genom en hänvisning till dem i nationell lagstiftning. I sådana situationer föreligger det ett klart unionsintresse av att de bestämmelser som har hämtats från unionsrätten tolkas på ett enhetligt sätt, för att i framtiden förhindra olika tolkningar. Inte heller kan EU-domstolens behörighet att meddela förhandsavgörande variera beroende på om tillämpningsområdet för den relevanta bestämmelsen har avgränsats genom en positiv definition eller genom vissa undantag, eftersom dessa två lagstiftningstekniker kan användas utan åtskillnad. I denna del se EU-domstolens utlåtande i målen C 380/17 och

text: . 38 Vilka möjligheter till skönsmässig bedömning en medlemsstat har när den har utnyttjat möjligheten att införa direktivets fakultativa bestämmelser framgår bland annat av EU-domstolens avgöranden i målet

text: punkt 5 och 53. För liknande resonemang se parlamentet mot rådet i

text: mål C-540/03

text: punkt 59, men även i de förenade målen

text: och

text: punkterna 74 och 75.

text: . Bestämmelsen i

text: utlänningslagen

text: har sitt ursprung i skyddsgrundsdirektivet. 40 Jfr RS/030/2021. Normalkravet på bevisning är ”sannolik”. Se också RS/040/2021. 41 Artiklarna

text: 2 f

text: och

text: 10.3 a

text: , se

text: , p. 64. 42 Jfr avsnitt 5 ovan. 43

text: p. 61.

text: Jfr

text: och

text: p. 47-48. 45 Se

text: p. 40-43. 46 Jfr

text: p. 40-43. 47 Detta har även Migrationsöverdomstolen bekräftat i

text: MIG 2022:11

text: . 48 Dvs. det undantag som gäller när anknytningspersonen är ett barn. 49 Se vidare i Rättsligt ställningstagande om försörjningskravet i

text: 5 kap. 3 b § utlänningslagen

text: . 50 Se

text: och

text: p. 47-51.

text: och

text: p. 61-66. Jfr i detta sammanhang också

text: MIG 2008:29

text: och Migrationsöverdomstolens uttalanden om att syftet med bestämmelsen i

text: är att tillåta familjeåterförening med kärnfamiljen, och att avsikten ska vara gemensam bosättning med anknytningspersonen. 52

text: . Bestämmelsen härstammar från familjeåterföreningsdirektivet.

text: Se

text: . p. 53. 54 I samband med genomförandet av familjeåterföreningsdirektivet i svensk rätt uttalades bl.a. att avslagsgrunden i artikel 16.1 b i huvudsak stämmer överens med de grunder för avslag som gäller enligt praxis i ärenden där make eller sambo ansöker om uppehållstillstånd på grund av anknytning (

text: prop. 2005/06:72 s. 37

text: ). Av

text: 5 kap. 17 a § andra stycket 1 utlänningslagen

text: följer att uppehållstillstånd får vägras om makarna eller samborna inte lever tillsammans eller inte har sådan avsikt. Migrationsöverdomstolen har också uttalat (beträffande uppehållstillstånd för barn enligt

text: ) att syftet med bestämmelserna är att tillåta familjeåterförening med kärnfamiljen, och att avsikten ska vara gemensam bosättning med föräldern i Sverige för att bestämmelsen ska vara tillämplig (se

text: MIG 2008:29

text: ). 55 Se

text: Enligt familjeåterföreningsdirektivet. 57 Dvs. det rör sig i sådana fall inte om en ansökan om internationellt skydd i enlighet med kapitel II i skyddsgrundsdirektivet. 58 Jfr bland annat

text: p. 34-36 och där angiven praxis. 59 Jfr.

text: p. 60,

text: p. 41 och

text: p. 42. 60 Framför allt

text: och

text: , men även

text: som rör skyddsgrundsdirektivet.

text: Se

text: 1 kap. 2 § utlänningslagen

text: . 62 Se 5 kap. 3 § första stycket 2, 4 och 5

text: utlänningslagen

text: . 63 Enligt bestämmelserna i

text: 5 kap. 3 § första stycket 2

text: och 4

text: utlänningslagen

text: . 64 Se avsnitt 5.4 ovan. 65 Se RS/082/2021 om begreppen fortsatt uppehållstillstånd respektive förlängt uppehållstillstånd 66 Enligt

text: 5 kap. 10 §

text: och

text: 6 kap.

text: 2 a §§

text: utlänningslagen

text: respektive 4 kap. 4 a § utlänningsförordningen. 67 Enligt

text: 5 kap.

text: och

text: 7 §§

text: utlänningslagen

text: . 68 Jfr RS/079/2021 s. 10-11 och

text: prop. 2020/21:191 s. 90

text: . 69 Jfr RS/082/2021 s. 8 om vad som avses med förlängt respektive fortsatt uppehållstillstånd.

text: och

text: m. fl.. 71 Se

text: m.fl. p. 47. Se också p. 1 i EU-domstolens beslut. 72 Förnyelse med direktivets språkbruk, jfr art. 16 i direktivet. 73 Artikel 16.1 i familjeåterföreningsdirektivet. 74 Se

text: och

text: p. 47-51. 75 Förnyelse med direktivets språkbruk. 76 Jfr

text: m. fl. p. 25 och 31. 77 I Europadomstolens praxis görs åtskillnad mellan utvisning av lagligt bosatta respektive icke-lagligt bosatta migranter, se till exempel

text: Butt mot Norge

text: , dom den 4 december 2012 (47017/09),

text: Üner mot Nederländerna

text: , dom den 18 oktober 2006 (46410/99),

text: Abdulaziz, Cabales and Balkandali mot Storbritannien

text: , dom från den 28 maj 1985 (9214/80; 9473/81; 9474/81).

text: Jfr också art. 16 i familjeåterföreningsdirektivet. 79 I första hand

text: 5 kap. 3 a § första stycket 2 utlänningslagen

text: om tidigare hushållsgemenskap och särskilt beroende. 80 se

text: prop. 2020/21:191 s. 90

text: . 81 I enlighet med nationell praxis och allmänna principer,

text: MIG 2007:5

text: . 82 Se

text: 5 kap. 3 g § utlänningslagen

text: . 83 Jfr också

text: p 60-66. Avgörandet rör rättigheter, bland annat uppehållstillstånd, enligt skyddsgrundsdirektivet. EU-domstolen uttalar att de rättigheter som har beviljats kvarstår efter det att barnet har uppnått myndighetsålder så länge som det uppehållstillstånd som har beviljats är giltigt. 84 Jfr EU-domstolens uttalanden i

text: och

text: p. 49-51. 85 Förnyelse med direktivets språkbruk.

text: Enligt

text: 5 b kap.

text: utlänningslagen

text: . 87 Jfr

text: prop. 2019/20:9 s. 115

text: . 88 Enligt

text: 5 kap. 10 §

text: och

text: 6 kap.

text: utlänningslagen

text: . Detsamma gäller

text: 5 kap. 15 a § utlänningslagen

text: som inte har sitt ursprung i unionsrätten. 89 Dvs anhöriga till personer som har fått uppehållstillstånd för att de har sin försörjning ordnad på annat sätt än genom anställning. Sådana personer beviljas uppehållstillstånd enligt 4 kap. 4 b § utlänningsförordningen. 90 Enligt 4 kap. 16 a § utlänningsförordningen.

nyckelord: Praxis Barn Lagstiftning Familjeåterförening Utlänningslag EU-domstolen

title: Tidpunkt för bedömning av barns ålder i ärenden om uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning

text: Fakta om rättsliga ställningstaganden

text: Rättsliga ställningstaganden utgör Migrationsverkets uttalanden om hur en författning bör tolkas och är styrande för myndighetens medarbetare. De beslutas av chefen för rättsavdelningen.

text: Rättsliga ställningstaganden förs in i en särskild dokumentserie, RS-serie. Dokumentserien är gemensam för hela myndigheten. Beslut om fastställande, ändringar och upphävande av ett rättsligt ställningstagande förs in i beslutsdokumentserien för chefen för rättsavdelningen.

text: Sammanfattning

text: Utlänningslagen (2005:716)

text: innehåller bestämmelser om rätt till uppehållstillstånd för barn som har föräldrar som bor i Sverige, och för föräldrar som har barn i Sverige. Med barn avses en person som är under 18 år. Syftet med det rättsliga ställningstagandet är att ge vägledning kring vilken tidpunkt som är avgörande för bedömningen av ett barns underårighet i ärenden om uppehållstillstånd på grund av familjeåterförening.

text: Familjeåterföreningsdirektivet , som är genomfört i den svenska

text: utlänningslagen

text: i huvudsak genom

text: 5 kap. 3 §

text: , tillåter inresa och vistelse för familjemedlemmar ur kärnfamiljen. Direktivet utesluter bland annat uttryckligen anknytningspersoner som är subsidiärt skyddsbehövande eller unionsmedborgare. Vid implementeringen av familjeåterföreningsdirektivet har den svenska lagstiftaren valt att utsträcka rätten till familjeåterförening bland annat på så sätt att reglerna även tillämpas för alternativt skyddsbehövande och unionsmedborgare. Det innebär att utgångspunkten är att barn vars förälder är bosatt i Sverige eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här kan omfattas av EU-domstolens praxis.

text: Enligt Migrationsöverdomstolens praxis i

text: MIG 2007:5

text: har ett barns ålder bedömts utifrån omständigheterna vid tidpunkten för beslut i ett ärende om uppehållstillstånd. EU-domstolen har i flera olika domar kommit fram till att det är tidpunkten för ansökan om familjeåterförening eller internationellt skydd som avgör om ett barn ska betraktas som underårigt i direktivens mening. Med beaktande av domarna från EU-domstolen har Migrationsöverdomstolen i

text: MIG 2022:11

text: delvis ändrat sin praxis. I avgörandet konstaterar domstolen att vid prövning av om uppehållstillstånd kan beviljas enligt

text: ska barnets ålder bedömas utifrån omständigheterna vid ansökningstillfället. Övervägande skäl talar därför för att ett barns ålder i ett ärende om uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 3 § utlänningslagen

text: ska bedömas utifrån omständigheterna vid ansökningstillfället, inte vid prövningstillfället.

text: Ett barn som är sökande eller anknytningsperson i ett ärende om familjeåterförening och som hinner fylla 18 år under handläggningen av ansökan kan därför ha rätt till familjeåterförening även efter 18-årsdagen. Barn till personer med uppehållstillstånd för forskning, förälder med EU-blåkort eller ICT-tillstånd kan också ha en sådan rätt. Detta gäller vid en första ansökan om uppehållstillstånd, som avser familjeåterförening. Motsvarande tillämpning aktualiseras inte när det är fråga om ett fortsatt uppehållstillstånd på annan grund eller förlängt uppehållstillstånd på samma grund. I sådana fall är det åldern vid prövningstillfället som är avgörande.

text: Barn som ansöker om uppehållstillstånd enligt bestämmelser som inte har sitt ursprung i unionsrätten, framför allt familjeåterföreningsdirektivet eller skyddsgrundsdirektivet, påverkas inte av EU-domstolens praxis.

text: Det beror på att Migrationsöverdomstolen, efter införandet av familjeåterföreningsdirektivet, i det refererade avgörandet

text: MIG 2007:5

text: har uttalat att det är barnets ålder vid prövningstillfället som är avgörande i sådana ärenden.

text: 1. Syfte och bakgrund

text: I

text: 5 kap. 3 § utlänningslagen

text: finns regler om rätt till familjeåterförening och familjesammanhållning i Sverige. De bestämmelser som har sitt ursprung i familjeåterföreningsdirektivet ger rätt till familjeåterförening för ogifta barn som har en förälder som är bosatt i Sverige eller som har en förälder som är gift eller sambo med någon som är bosatt i Sverige. En förälder till ett ogift utländskt barn som är flykting eller subsidiärt skyddsbehövande har också en principiell rätt till familjeåterförening i Sverige.

text: En grundläggande förutsättning för rätten till familjeåterförening enligt dessa regler är att den sökande eller anknytningspersonen är ett barn. I

text: 1 kap. 2 § utlänningslagen

text: anges att med barn avses en person som är under 18 år. Ett barn upphör alltså att vara ett barn på 18-årsdagen.

text: MIG 2007:5

text: är det barnets ålder vid prövningstillfället som är avgörande för rätten till familjeåterförening. Det har inneburit att rätten till familjeåterförening kan upphöra under handläggningen av en ansökan om uppehållstillstånd, när ett barn hinner fylla 18 år innan ett beslut i ärendet har fattats. EU-domstolen har däremot de senaste åren i flera olika domar rörande rätten till familjeåterförening enligt familjeåterföreningsdirektivet och familjesammanhållning enligt skyddsgrundsdirektivet kommit fram till att ett barns ålder måste bedömas utifrån förhållandena vid ansökningstillfället. Migrationsöverdomstolen har i

text: MIG 2022:11

text: beaktat domarna från EU-domstolen och har delvis ändrat sin praxis. I avgörandet konstaterar domstolen att ett barns ålder vid prövningen av om uppehållstillstånd kan beviljas enligt

text: ska bedömas utifrån barnets ålder när ansökan gavs in.

text: Syftet med detta rättsliga ställningstagande är att utifrån rådande praxisläge ge vägledning kring vilken tidpunkt som är avgörande för att bedöma ett barns underårighet i ärenden om uppehållstillstånd enligt framför allt 5 kap. 3 §

text: utlänningslagen

text: . I kapitel 2 redogörs för vilka personkategorier som ska omfattas av EU-domstolens praxis.

text: Efterföljande kapitel 3 innehåller en kort sammanfattning av relevant rättspraxis. En mer utförlig beskrivning av praxis finns i bilagan.

text: I kapitel 4 finns den rättsliga bedömningen av vilka personer som omfattas och påverkas av EU-domstolen praxis och som innebär att underårigheten ska bedömas utifrån förhållandena vid ansökningsdagen och inte beslutsdagen. Där beskrivs också EU-domstolens tolkningsutrymme i förhållande till nationell rätt.

text: 2. Vilka personkategorier omfattas av EU-domstolens praxis?

text: 2.1 Familjeåterföreningsdirektivet

text: Enligt familjeåterföreningsdirektivet ska en tredjelandsmedborgare, under vissa 10 11 villkor , kunna vara en anknytningsperson med rätt till familjeåterförening. Direktivet omfattar familjemedlemmar till flyktingar och ger flyktingar förmånligare villkor för att kunna utöva sin rätt till familjeåterförening. Subsidiärt skyddsbehövande omfattas inte av familjeåterföreningsdirektivet.

text: Rätten till familjeåterförening för barn omfattar endast underåriga barn till anknytningspersonen och dennes make eller maka, underåriga barn till anknytningspersonen om denne har vårdnaden och barnen är beroende av henne eller honom för sin försörjning. Detsamma gäller för underåriga barn till makan eller maken. Adopterade barn jämställs med biologiska barn. Även ensamkommande barn som är flyktingar har rätt att få återförenas med sin förälder/sina föräldrar enligt direktivet.

text: Barn får inte ha uppnått myndighetsålder enligt den berörda medlemsstatens lagstiftning och får i de flesta fall heller inte vara gifta. Vid vilken tidpunkt, vid ansökan eller vid beslut, som barnet ska anses vara underårigt framgår inte av

text: direktivet. Inte heller framgår det av kommissionens riktlinjer för tillämpningen av familjeåterföreningsdirektivet.

text: Familjeåterföreningsdirektivet har införlivats i svensk rätt huvudsakligen i

text: 5 kap. 3 § utlänningslagen

text: 2.2 Skyddsgrundsförordningen

text: Skyddsgrundsförordningen innehåller bestämmelser som medför en rätt till familjesammanhållning och uppehållstillstånd för vissa familjemedlemmar till personer som beviljats internationellt skydd.

text: Rätten till familjesammanhållning gäller make/maka och barn, inkluderat adopterade barn. Med barn avses i direktivet en person som är under 18 år och ogift. Vid vilken tidpunkt, till exempel vid ansökan eller vid beslut, som barnet ska anses vara underårigt framgår inte av förordningen. I förordningen definieras ett ensamkommande barn som en underårig som anländer till medlemsstaternas territorium utan en medföljande vuxen som enligt lag eller praxis i den berörda medlemsstaten ansvarar för den underåriga, så länge den underåriga inte faktiskt tas om hand av en sådan vuxen, inbegripet en underårig som har lämnats ensam utan medföljande vuxen efter det att vederbörande rest in på medlemsstaternas territorium.

text: Ovanstående familjemedlemmar har alltså en principiell rätt till uppehållstillstånd i syfte att återförena familjen, om den anhörige (anknytningspersonen) beviljats internationellt skydd. Det förutsätter också att dessa familjemedlemmar befinner sig i samma medlemsstat i fråga om ansökan om internationellt skydd och att familjen existerade redan i ursprungslandet.

text: Utlänningslagen

text: och rätt till uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 3 §

text: Familjeåterföreningsdirektivet är ett så kallat minimidirektiv. Det finns därmed inte några hinder mot att införa mer generösa bestämmelser i den nationella lagstiftningen. Bestämmelserna om rätt till familjeåterförening har genomförts i den svenska

text: utlänningslagen

text: i huvudsak i

text: 5 kap. 3 §

text: . Genom dessa bestämmelser uttrycks grundprincipen inom svensk migrationsrätt om att en familj i möjligaste mån ska hållas samman. Bestämmelserna ger en rätt till uppehållstillstånd för anhöriga till barn som bor eller befinner sig i Sverige och för barn till föräldrar som bor i Sverige. För att uppnå en enhetlig, ändamålsenlig och icke diskriminerande

text: lagstiftning, ansåg regeringen vid införandet av familjeåterföreningsdirektivet att samma regler för uppehållstillstånd på grund av anknytning bör gälla alla som är bosatta i Sverige oavsett medborgarskap.

text: Regeringen ansåg vidare att skyddsbehövande i övrigt fortsättningsvis borde kunna vara anknytningspersoner, eftersom de i normalfallet beviljades permanenta uppehållstillstånd i enlighet med 1989 års utlänningslag och likställdes med flyktingar i utlänningslagstiftningen. Även nordiska medborgare kan vara anknytningspersoner.

text: 5 kap. 3 § utlänningslagen

text: innebär alltså en utvidgad rätt till familjeåterförening för familjemedlemmar i kärnfamiljen jämfört med vad som följer av familjeåterföreningsdirektivets minimikrav.

text: Det har tidigare nämnts att familjeåterföreningsdirektivet ger barn rätt till familjeåterförening endast när barnet är beroende av föräldern för sin försörjning, när föräldern redan är bosatt här. Sverige har inte implementerat ett sådant krav. Att ett sådant villkor saknas i svensk lagstiftning påverkar inte en förälders möjlighet att vara anknytningsperson i ett ärende om familjeåterförening.

text: Enligt

text: utlänningslagen

text: är ett barn en person som är under 18 år. Det finns inga bestämmelser i

text: utlänningslagen

text: om vilken tidpunkt som avgör om ett barn är underårigt, dvs. om det är vid tiden för ansökan eller beslut. I samband med att reglerna i

text: utlänningslagen

text: ändrades 2021 uttalade regeringen att det saknas skäl att införa särskilda bestämmelser som anger vid vilken tidpunkt som en utlänning ska vara underårig för att betraktas som barn i ärenden som gäller anhöriginvandring, och att det är en fråga för rättstillämparen att ta ställning till, bland annat med beaktande av praxis från EU-domstolen.

text: 2.3.1 Familjeåterförening med en person med uppehållstillstånd för forskning i Sverige

text: Av student- och forskardirektivet framgår att familjeåterföreningsdirektivet ska tillämpas på familjemedlemmar till forskare i den första medlemsstaten eller, vid rörlighet för längre vistelse, i den andra medlemsstaten, som vill ansluta sig till henne eller honom.

text: 5 b kap.

text: utlänningslagen

text: har sitt ursprung i student- och forskardirektivet. Av

text: utlänningslagens

text: bestämmelser framgår att forskare som beviljas uppehållstillstånd enligt

text: 5 b kap.

text: 2 §§

text: utlänningslagen

text: kan ha rätt till familjeåterförening. Även om 5 b kapitlet i

text: utlänningslagen

text: innehåller en egen bestämmelse om rätt till

text: familjeåterförening så hänvisar bestämmelsen till 5 kap. 3 § första stycket 1-3

text: utlänningslagen

text: . Det innebär att rätten till familjeåterförening för personer med uppehållstillstånd för forskning gäller för samma personkategorier som de som anges i

text: 5 kap. 3 § första stycket 1

text: utlänningslagen

text: och på ungefär lika villkor som de som omfattas av familjeåterföreningsdirektivet.

text: 2.3.2 Familjeåterförening med personer som innehar EU-blåkort

text: Det följer av blåkortsdirektivet att familjeåterförening enligt familjeåterföreningsdirektivet ska vara tillämpligt beträffande familjemedlemmar till innehavare av EU-blåkort, med vissa angivna undantag.

text: 6 a kapitlet i

text: utlänningslagen

text: innehåller bestämmelser om familjeåterförening till personer som innehar EU-blåkort. En person som innehar ett EU-blåkort har alltså rätt till familjeåterförening.

text: 6 a kap. 10 § första stycket utlänningslagen

text: hänvisar till

text: 5 kap. 3 § första stycket 1

text: utlänningslagen

text: , vilket innebär att det är samma personkategori som avses och som har rätt till familjeåterförening.

text: 2.3.3 Familjeåterförening med personer med ICT-tillstånd

text: Av ICT-direktivet framgår att familjeåterföreningsdirektivet ska tillämpas på familjemedlemmar till personer med ICT-tillstånd eller ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse, om inte annat anges. Kapitel 6 b i

text: utlänningslagen

text: innehåller bestämmelser om familjeåterförening med hänvisning till

text: 5 kap. 3 § utlänningslagen

text: 3. Rättspraxis

text: I rättspraxis har frågan om vilken tidpunkt som är avgörande för att bedöma ett barns underårighet behandlats i Migrationsöverdomstolens refererade avgöranden i

text: MIG 2007:5

text: och

text: MIG 2022:11

text: , samt i EU-domstolens avgöranden i målen C- 550/16, de förenade målen

text: och

text: , de förenade målen

text: och

text: och

text: I

text: MIG 2007:5

text: kom Migrationsöverdomstolen fram till att det i ärenden om uppehållstillstånd på grund av anknytning är barnets ålder vid prövningstillfället som är avgörande. EU-domstolen har därefter i de ovan angivna målen kommit fram till att det är omständigheterna vid ansökningstillfället som avgör om

text: personen är underårig, dvs. ett barn. Migrationsöverdomstolen har i

text: MIG 2022:11

text: bedömt att det är barnets ålder vid ansökningstillfället som avgör om personen är underårig vid prövning enligt

text: För en redovisning av ovanstående praxis, se bilagan.

text: 4. Rättslig bedömning

text: Vid genomförandet av familjeåterföreningsdirektivet har den svenska lagstiftaren valt att utsträcka de rättigheter som direktivet ger till flyktingar även till andra personkategorier. Rättigheterna ges även till subsidiärt skyddsbehövande och unionsmedborgare. EU-domstolens fastlagda praxis när det gäller tolkningsutrymmet av nationella bestämmelser innebär att domstolens uttalanden och slutsatser även får betydelse för andra personkategorier när medlemsstaterna har valt att göra unionsbestämmelserna tillämpliga även på dessa. I sådana fall ska direktivets bestämmelser tillämpas fullt ut.

text: Någon uttrycklig hänvisning till familjeåterföreningsdirektivet finns inte i 5 kap. 3 § första stycket 1-2 eller 4

text: utlänningslagen

text: . I

text: anges däremot att rätten till familjeåterförening gäller för förälder till ensamkommande barn som är flykting eller subsidiärt skyddsbehövande.

text: Det framgår också klart i förarbetena att

text: 5 kap. 3 § utlänningslagen

text: grundar sig på bestämmelserna i familjeåterföreningsdirektivet och att samma regler för uppehållstillstånd på grund av anknytning bör gälla alla som är bosatta i Sverige oavsett medborgarskap.

text: Utlänningslagens

text: bestämmelser medför alltså en utvidgad rätt till familjeåterförening för familjemedlemmar i kärnfamiljen jämfört med vad som följer av familjeåterföreningsdirektivets minimikrav. När det i den nationella lagstiftningen inte görs någon skillnad mellan en situation som omfattas av unionsrätten och en situation som inte omfattas av denna rätt innebär EUdomstolens fastlagda praxis att den nationella lagstiftningen inte får tillämpas på ett sätt som äventyrar direktivets syfte eller dess ändamålsenliga verkan. I och med att Sverige har valt att utnyttja möjligheten att införa förmånligare bestämmelser finns det alltså inget utrymme för en skönsmässig tolkning av bestämmelsen om familjeåterförening i

text: utlänningslagen

text: Det betyder att EU-domstolens praxis som rör frågor om familjeåterförening får betydelse för samtliga situationer som faller inom tillämpningsområdet för

text: 5 kap. 3 § utlänningslagen

text: , se nedan i avsnitt 4.4. EU-domstolens praxis rörande rätten till familjesammanhållning enligt skyddsgrundsdirektivet påverkar tolkningen av bestämmelsen i

text: 5 kap. 3 § första stycket 5 utlänningslagen

text: Nedan redovisas konsekvenserna av EU-domstolens praxis om vilken tidpunkt som är avgörande för bedömningen av ett barns ålder och underårighet. En grundläggande förutsättning för att denna praxis ska få betydelse i ärendehanteringen är att underårigheten har gjorts sannolik. När en person har uppgett sig vara underårig, men där vi i ett beslut har bedömt att den sökande är vuxen, har underårigheten alltså inte gjorts sannolik. EU-domstolens praxis påverkar därför inte prövningen av ansökningar om familjeåterförening eller familjesammanhållning i sådana fall.

text: 4.1. Rätt till familjeåterförening för en förälder till ett ensamkommande barn -

text: och

text: samt

text: rörde familjeåterförening mellan ett ensamkommande barn med flyktingstatus och en förälder. Rätten till familjeåterförening i sådana fall regleras i

text: . Enligt ordalydelsen i både artikel 10.3 a i familjeåterföreningsdirektivet och i

text: krävs att anknytningspersonen är ett barn (underårig). EUdomstolen kom i avgörandet fram till att en person som var yngre än 18 år vid inresan och asylansökan i medlemsstaten, men som under handläggningen fyller 18 år och därefter beviljas flyktingstatus ska anses vara underårig i den mening som avses i artiklarna 2 f och 10.3 a i familjeåterföreningsdirektivet.

text: EU-domstolens dom innebär att ett barn som under prövningen av hans eller hennes ansökan om internationellt skydd har hunnit fylla 18 år kan ha en rätt till familjeåterförening. Ett uppehållstillstånd kan i sådana fall beviljas för en förälder med stöd av

text: , oavsett om barnet är flykting eller subsidiärt skyddsbehövande.

text: För att barnet som har hunnit fylla 18 år ska ha en rätt till familjeåterförening ska ansökan om familjeåterförening göras inom tre månader efter det att barnet beviljats uppehållstillstånd som flykting eller subsidiärt skyddsbehövande, eller barnet har förklarats vara flykting eller subsidiärt skyddsbehövande. EU-domstolen uttrycker det som att ansökan ”i princip ska lämnas in inom tre månader”. Uttrycket ”i princip” innebär att tremånadersgränsen i vissa fall kan utsträckas, beroende på omständigheterna. Generellt bör dock kravet att ansökan ska ha lämnats in inom tre månader upprätthållas.

text: De förenande målen

text: och

text: rörde familjeåterförening mellan två ensamkommande barn som hade beviljats flyktingstatus i Tyskland och deras

text: föräldrar. När föräldrarna ansökte om familjeåterförening med barnen var barnen underåriga, men när ansökningarna avslogs hade barnen hunnit fylla 18 år och det var av den anledningen ansökningarna avslogs. EU-domstolen kom fram till att den omständigheten att ett barn fortfarande är underårig vid beslutstillfället inte kan anses vara ett villkor i den mening som avses i artikel 16.1 a i familjeåterföreningsdirektivet. Åldern kan enligt domstolen inte betraktas som ett materiellt villkor, eftersom att den i sig utgör en förutsättning för att en ansökan om familjeåterförening över huvud taget ska kunna tas upp till prövning i en situation som den i avgörandena. Domstolen anförde vidare att en förändring av ålder över tid dessutom är både säker och förutsägbar och konstaterade sammanfattningsvis att åldern endast kan och ska bedömas vid ansökningstillfället. I

text: konstaterade EU-domstolen att en ansökan om familjeåterförening från föräldrar till ett ensamkommande flyktingbarn inte kan anses ha lämnats in för sent om ansökningarna lämnades in när flyktingbarnet (anknytningspersonen) var underårigt.

text: och de förenande målen

text: och

text: innebär att det i en situation där en förälder till ett barn med skyddsstatus ansöker om familjeåterförening innan barnet har fyllt 18 år, men när beslutet i ansökan fattas först efter att barnet har blivit vuxet, ska barnet betraktas som underårigt vid prövningen. Det saknar i sådana fall betydelse om ansökan har lämnats in inom tre månader eller längre från den dagen då barnet beviljades skyddsstatus. Det väsentliga är att ansökan om familjeåterförening ska ha lämnats in före barnets 18årsdag.

text: Ett barn, som under handläggningen har hunnit fylla 18 år, kan också omfattas av undantaget från försörjningskravet enligt

text: 5 kap. 3 c § utlänningslagen

text: . Detta gäller däremot bara för familjeåterförening enligt

text: 5 kap. 3 § utlänningslagen

text: . Motsvarande tolkning kan inte göras när det är fråga om uppehållstillstånd enligt bestämmelserna i

text: 5 kap. 3 a § utlänningslagen

text: , som inte har sitt ursprung i familjeåterföreningsdirektivet.

text: I artikel 16.1 a i familjeåterföreningsdirektivet anges bland annat att medlemsstaterna får avslå en ansökan om inresa och vistelse för familjeåterförening eller, i förekommande fall, återkalla ett uppehållstillstånd eller avslå en ansökan om förnyelse av uppehållstillstånd för en familjemedlem om villkoren i direktivet inte är uppfyllda eller inte längre är uppfyllda. EU-domstolen har i målen

text: och

text: uttalat att barnets ålder och underårighet inte kan anses vara ett sådant villkor. När föräldrar till ett underårigt barn med flyktingstatus har ansökt om familjeåterförening, och barnet under handläggningen har fyllt 18 år och ansökan ska beviljas, måste uppehållstillståndet gälla i minst ett års tid. Att barnet fyller 18 år kan inte leda till att ett uppehållstillstånd med kortare giltighetstid utfärdas.

text: Ytterligare en fråga är vilka krav som kan ställas på ett familjeliv i en sådan situation, när beslutet om familjeåterförening fattas efter 18-årsdagen. EUdomstolen har uttalat att ett biologiskt släktskap mellan förälder och barn i sig inte är tillräckligt för att det ska vara fråga om ett familjeliv som kan ligga till grund för familjeåterförening. Däremot uppställs inget särskilt krav på hur parterna väljer att utöva sitt familjeliv, eller hur nära deras förhållande ska vara. För att förhållandet ska kunna ligga till grund för familjeåterförening ska det däremot antingen finnas ett faktiskt familjeliv eller en avsikt att etablera eller upprätthålla ett sådant familjeliv. Att personerna avser besöka varandra och ha regelbunden kontakt kan, beroende på de individuella omständigheterna och barnets ålder, vara tillräckligt för att det ska vara fråga om ett sådant familjeliv.

text: För att avgöra om det finns ett familjeliv måste det göras en individuell bedömning utifrån omständigheterna i det enskilda fallet.

text: 4.2 Rätt till familjeåterförening för barn som har en förälder i Sverige –

text: m. fl. och

text: Ett barn som är ogift och har en förälder som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i Sverige har en principiell rätt till uppehållstillstånd på grund av anknytningen till föräldern. Enligt ordalydelsen i artikel 4.1 c i familjeåterföreningsdirektivet och i

text: krävs att den sökande är ett barn (underårig).

text: I de förenade målen

text: och

text: kom EU-domstolen fram till att det är barnets ålder vid tidpunkten för ansökan om familjeåterförening som avgör ett barns underårighet. Om personen i Sverige uppfyller kraven för att kunna vara anknytningsperson i enlighet med bestämmelsen

text: 5 kap. 3 § utlänningslagen

text: kommer hennes eller hans barn, som under handläggningen av ansökan om uppehållstillstånd har hunnit fylla 18 år, att omfattas av EU-domstolens avgörande i målen

text: m.fl. I sådana fall ska bedömningen alltså utgå ifrån barnets ålder vid tidpunkten för ansökan om familjeåterförening.

text: Även barn till föräldrar med uppehållstillstånd för forskning, barn till förälder med EU-blåkort eller ICT-tillstånd omfattas av EU-domstolens avgörande. Det beror på hur de olika direktiven har implementerats i utlänningslagstiftningen. När en förälder tillhör angivna personkategorier kommer barnets ålder vid tidpunkten för ansökan om familjeåterförening att avgöra om barnet ska anses vara underårigt, och därmed ha rätt till familjeåterförening.

text: När barnet ansöker om uppehållstillstånd på grund av anknytning till en förälder som har ansökt om internationellt skydd och sedan beviljats skyddsstatusförklaring kan vissa särskilda överväganden behöva göras. I

text: mål C-279/20

text: var det fråga om ett barn som var underårigt vid tidpunkten för förälderns ansökan om internationellt skydd, men som hade fyllt 18 år när föräldern beviljades

text: flyktingstatus. EU-domstolen kom fram till att den relevanta tidpunkten för att avgöra den sökandes ålder i en sådan situation var den dagen då föräldern ansökte om asyl. Ansökan om familjeåterförening måste däremot göras inom en rimlig tid, senast tre månader efter den dagen då föräldern beviljades statusförklaring.

text: En sökande som var underårig vid tidpunkten för förälderns asylansökan kan alltså betraktas som ett barn även efter 18-årsdagen, så länge som ansökan om familjeåterförening har lämnats in inom tre månader från den dagen då föräldern beviljades flyktingstatusförklaring och uppehållstillstånd som skyddsbehövande.

text: Detta kan få betydelse vid prövningen enligt

text: , när anknytningspersonen är en förälder som har beviljats internationellt skydd, och den sökande är ett barn som under handläggningen fyller 18 år.

text: Av artikel 16.1 b i familjeåterföreningsdirektivet framgår att medlemsstaterna får avslå en ansökan om familjeåterförening om anknytningspersonen och familjemedlemmen inte har ett fullständigt familjeliv. EU-domstolen har också uttalat sig i fråga om vad som avses med uttrycket ”fullständigt familjeliv” i detta sammanhang. Förhållandet mellan föräldern och barnet är inte tillräckligt i sig. Däremot kan det inte uppställas några krav på att föräldern och barnet lever i samma hushåll för att förhållandet ska kunna ligga till grund för en rätt till familjeåterförening. Besök och annan regelbunden kontakt kan vara tillräckligt för att det ska vara fråga om ett riktigt familjeliv i direktivets mening.

text: 4.3 Rätt till uppehållstillstånd och familjesammanhållning vid samtidiga ansökningar om internationellt skydd – C- 768/19

text: rörde en förälder vars barn hade ansökt om internationellt skydd i Tyskland när barnet fortfarande var under 18 år. Barnet beviljades status som subsidiärt skyddsbehövande efter 18-årsdagen.

text: I målet behandlades tolkningen av artikel 2 j tredje strecksatsen i det då gällande skyddsgrundsdirektivet. Där anges att familjemedlemmar är föräldrar till en underårig och ogift person som beviljats internationellt skydd. EU-domstolen kom fram till att bedömningen av om personen som har beviljats internationellt skydd ska anses vara underårig ska göras då familjemedlemmen ansöker om internationellt skydd.

text: EU-domstolens uttalanden i domen innebär att bedömningen av om personen ska anses vara ett barn i sådana situationer ska utgå ifrån tidpunkten för förälderns ansökan om internationellt skydd. Om personen var under 18 år när föräldern ansökte om internationellt skydd kan föräldern ha rätt till uppehållstillstånd även om beslutet i förälderns ansökan om internationellt skydd fattas först när barnet har fyllt 18 år och alltså inte längre är underårigt.

text: 4.4 Vilken betydelse får EU-domstolens praxis för rätten till familjeåterförening mellan barn och vuxna i andra situationer?

text: Som framgår ovan har EU-domstolen i flera olika domar rörande rätten till familjeåterförening och familjesammanhållning kommit fram till att ett barns ålder ska bedömas utifrån förhållandena vid ansökningstillfället. I de föregående avsnitten (4.1-4.3) redovisas hur denna praxis påverkar tolkningen av bestämmelserna i 5 kap. 3 § första stycket 2, 4 och 5

text: utlänningslagen

text: . I de flesta fall, när det är fråga om rätt till familjeåterförening eller familjesammanhållning enligt dessa bestämmelser, kommer bedömningen av ett barns ålder utgå ifrån tidpunkten för ansökan om familjeåterförening eller internationellt skydd.

text: Det finns däremot vissa situationer som faller inom tillämpningsområdet för

text: 5 kap. 3 § utlänningslagen

text: som EU-domstolen inte har uttalat sig om. Som exempel kan nämnas de fall som rör familjeåterförening mellan en förälder som befinner sig utomlands och ett ensamkommande barn som befinner sig i Sverige efter att ha beviljats uppehållstillstånd som kvotflykting. I sådana fall har skyddsstatus för barnet beviljats med stöd av bestämmelserna i

text: 4 kap.

text: utlänningslagen

text: och uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 2 § utlänningslagen

text: , utan att barnet har ansökt om internationellt skydd på plats i medlemsstaten på det sätt som var aktuellt i C- 550/16 .

text: Om barnets ålder i en sådan situation som beskrivs i föregående stycke bedöms utifrån omständigheterna vid beslutstillfället skulle rätten till familjeåterförening bero på hur lång tid det tar för myndigheterna eller domstolarna att handlägga och besluta i ärendet. Det skulle inte vara förenligt med familjeåterföreningsdirektivets syfte och principerna om likabehandling och rättssäkerhet. Det skulle inte heller vara möjligt att garantera att alla sökande som kronologiskt sett befinner sig i samma situation ges en likadan och förutsägbar behandling.

text: EU-domstolen har i flera olika mål gett uttryck för samma generella principer som innebär att ett barns ålder och rätt till familjeåterförening och familjesammanhållning enligt unionsrätten ska avgöras utifrån omständigheterna vid ansökningstillfället. Uttalandena i EU-domstolens avgöranden utgår ifrån det övergripande syftet med familjeåterföreningsdirektivet och principerna om likabehandling och rättssäkerhet. För att säkerställa att lika fall behandlas lika ska principerna i EU-domstolens rättspraxis därför tillämpas generellt när ett

text: barns ålder och rätt till familjeåterförening enligt

text: 5 kap. 3 § utlänningslagen

text: ska bedömas. Det innebär att det i allmänhet är barnets ålder vid tidpunkten för ansökan som avgör om han eller hon är ett barn i den mening som avses i

text: 5 kap. 3 § utlänningslagen

text: . Detta gäller alltså även om omständigheterna i något avseende skiljer sig från dem som var aktuella i EU-domstolens avgöranden i målen C- 550/16,

text: m.fl.,

text: , de förenade målen

text: och C- 355/20 och

text: 4.5 Får EU-domstolens praxis betydelse när det är fråga om fortsatt eller förlängt uppehållstillstånd i Sverige?

text: I det föregående beskrivs vilken påverkan EU-domstolens praxis kan få när föräldrar och barn ansöker om ett uppehållstillstånd för att kunna resa in i Sverige och återförenas här. EU-domstolens praxis påverkar också möjligheten för en förälder att beviljas uppehållstillstånd när förälderns ansökan om internationellt skydd behandlas samtidigt med barnets ansökan och barnet beviljas internationellt skydd.

text: Fortsatt uppehållstillstånd på annan grund och förlängt uppehållstillstånd på samma grund enligt 5 kap. 3 § första stycket 2 och 4

text: utlänningslagen

text: Bestämmelserna i 5 kap. 3 § första stycket 2 och 4

text: utlänningslagen

text: syftar till att möjliggöra familjeåterförening i Sverige mellan föräldrar och barn när anknytningspersonen bor i Sverige och den sökande befinner sig i annat land.

text: Familjeåterföreningsdirektivets regler har införlivats i den svenska

text: utlänningslagen

text: på ett sätt som gör att de blir tillämpliga även i andra situationer. Samma bestämmelser kan nämligen aktualiseras när en familj har vistats och levt tillsammans i Sverige med uppehållstillstånd enligt nationella regler, t.ex. med uppehållstillstånd för arbete och som anhöriga till arbetstagare och arbetstagaren slutligen beviljas ett permanent uppehållstillstånd . När anknytningspersonen har ett permanent uppehållstillstånd kommer ett barns rätt till uppehållstillstånd i första hand att prövas enligt bestämmelsen i

text: Ordningen med tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel innebär också att prövningen av ansökningar om förlängt uppehållstillstånd på grund av anknytning normalt sker enligt samma bestämmelse i

text: utlänningslagen

text: som låg till grund för det tidigare uppehållstillståndet. En ansökan om förlängning av uppehållstillstånd som har beviljats ett barn med stöd av

text: kommer alltså i första hand att prövas enligt samma bestämmelse. Därmed uppstår frågan om åldern i sådana förlängningssituationer ska avgöras utifrån omständigheterna vid ansökningstillfället eller prövningstillfället. Samma fråga kan uppstå när det är fråga om ett fortsatt uppehållstillstånd på annan grund, s.k. statusbyte.

text: EU-domstolens praxis rör situationer där myndigheternas handläggningstider skulle kunna leda till olika resultat i lika situationer när det gäller rätten till familjeåterförening, med risk för att en familj inte ges möjlighet att resa in i medlemsstaten för att återförenas med anknytningspersonen och leva tillsammans där. I

text: m.fl. har EU-domstolen bland annat uttalat att den avgörande tidpunkten för fastställandet av om en person är ett barn är när ansökan om inresa och vistelse för familjeåterförening för underåriga barn ges in.

text: Avgörandena rör alltså inte situationer där de berörda personerna redan har levt tillsammans i medlemsstaten – antingen med stöd av regler som grundar sig på familjeåterföreningsdirektivet eller enligt nationella regler – och ansöker om förlängt eller fortsatt tillstånd under en pågående vistelse. Myndigheternas handläggningstider kan i sådana fall inte leda till att medlemmar i kärnfamiljen nekas rätt till inresa och ett första uppehållstillstånd i syfte att återförenas i Sverige.

text: I detta sammanhang kan det också uppmärksammas att familjeåterföreningsdirektivet medger att medlemsstaterna avslår en ansökan om förnyelse av uppehållstillstånd för en familjemedlem när villkoren i direktivet inte längre är uppfyllda. I

text: och

text: kom EU-domstolen fram till att när ett uppehållstillstånd ska ges till en förälder till ett barn med flyktingstatus som har fyllt 18 år, måste medlemsstaterna ge ett uppehållstillstånd som gäller i minst ett års tid om ansökan beviljas. Att barnet fyller 18 år kan inte leda till att ett uppehållstillstånd med kortare giltighetstid utfärdas. Vid en ansökan om förlängning kan motsvarande resonemang inte göras gällande, eftersom det i de aktuella målen var fråga om ansökningar om inresa och vistelse för familjeåterförening, och inte förlängning av uppehållstillstånd.

text: Vidare gör sig de skäl som ligger till grund för EU-domstolens avgöranden, bland annat det grundläggande syftet med direktivet, nämligen att främja familjeåterförening , inte lika starkt gällande när familjeåterföreningen redan har möjliggjorts genom tidigare beslut om att bevilja uppehållstillstånd. Dessutom förstärks rätten till familjeliv enligt

text: artikel 8 Europakonventionen

text: när familjen har levt tillsammans lagligt i medlemsstaten, vilket innebär att de intressen som är kopplade till rätten till familjeliv ytterst tillgodoses genom Europakonventionens bestämmelser.

text: Ovanstående talar för att EU-domstolens praxis inte ska påverka tillämpningen när det är fråga om en ansökan om fortsatt eller förlängt uppehållstillstånd. I sådana fall är det istället barnets ålder vid prövningstillfället som ska vara avgörande. När en person under handläggningen av ansökan om fortsatt uppehållstillstånd uppnår myndighetsålder innan ett beslut i fråga om uppehållstillstånd har fattats är

text: åldersvillkoret för rätten till uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 3 § utlänningslagen

text: inte längre uppfyllt.

text: Om ett barn under tiden i Sverige har fyllt 18 år och därmed blivit vuxet blir det därför i första hand fråga om att bedöma om det går att bevilja ett nytt uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 3 a § utlänningslagen

text: , dvs. en bestämmelse som inte grundar sig på familjeåterföreningsdirektivet. Lagstiftaren har i samband med övergången från permanenta till tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel haft en sådan ordning i åtanke. I förarbetena uttalas nämligen att bestämmelsen i

text: kan komma att aktualiseras i fall där en person har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som barn, t.ex. på grund av anknytning till en förälder, och under tillståndstiden har fyllt 18 år.

text: Sammanfattningsvis får EU-domstolens praxis ingen betydelse vid ansökningar om fortsatt eller förlängt uppehållstillstånd i Sverige. Det innebär att det i sådana fall är åldern vid prövningstillfället som ska vara avgörande.

text: Ett uppehållstillstånd ska beviljas för den tid som står i överensstämmelse med lagstiftningens krav. Det finns inte skäl att återkalla ett uppehållstillstånd för ett barn som under tillståndstiden fyller 18 år. Någon bestämmelse om återkallelse av uppehållstillstånd som tar sikte på en sådan situation har nämligen inte införts i

text: 7 kap.

text: utlänningslagen

text: . Ett uppehållstillstånd ska därför beviljas för den tid som anges i

text: 5 kap. 3 g § utlänningslagen

text: . Att ett barn kan fylla 18 år under det beviljade uppehållstillståndets giltighetstid har alltså ingen betydelse när tillståndstiden för ett uppehållstillstånd ska bestämmas.

text: Förlängt uppehållstillstånd för dem som har haft uppehållstillstånd med stöd av 5

text: kap.

text: 3 § första stycket 5 utlänningslagen

text: Mål C-768/19

text: handlade om rätten till uppehållstillstånd och familjesammanhållning för en förälder som hade en pågående ansökan om internationellt skydd som behandlades samtidigt med barnets ansökan om internationellt skydd. Domen rörde inte frågan om förlängning av uppehållstillstånd. EU-domstolen uttalade att de rättigheter som familjemedlemmar tillerkänns enligt direktivet ska kvarstå efter det att barnet har uppnått myndighetsålder, så länge som det uppehållstillstånd som har beviljats dem enligt artikel 24.2 i skyddsgrundsdirektivet är giltigt.

text: Sådana familjemedlemmar har i svensk rätt tidigare beviljats uppehållstillstånd enligt

text: . Denna punkt har upphävts då bestämmelserna om uppehållstillstånd för familjesammanhållning finns i skyddsgrundsförordningen. Vid en prövning av rätten till familjesammanhållning

text: enligt skyddsgrundsförordningen ska ovan nämnda avgörande tillämpas vid bedömningen av barnets ålder.

text: 4.6 Barn som inte omfattas av EU-domstolens praxis

text: 5 kap. 3 a § utlänningslagen

text: är en nationell bestämmelse som inte har sitt ursprung i familjeåterföreningsdirektivet. Förhållanden mellan barn och föräldrar som faller inom tillämpningsområdet för

text: 5 kap. 3 a § utlänningslagen

text: påverkas därför inte av EU-domstolens praxis i bland annat

text: och

text: m.fl.

text: Förutsättningarna för uppehållstillstånd för familjemedlemmar till personer som har uppehållstillstånd för högre studier regleras i 4 a kap. 6 § utlänningsförordningen. Det ställs inga krav i unionsrätten på att sådana familjemedlemmar ska beviljas uppehållstillstånd. Bestämmelsen är nationell, dvs. har inte sitt ursprung i unionsrätten, vilket innebär att EU-domstolens praxis inte får betydelse för denna kategori familjemedlemmar.

text: Inte heller anhöriga till exempelvis personer med uppehållstillstånd för arbete uppehållstillstånd enligt

text: 5 kap. 5 § andra stycket utlänningslagen

text: eller status som varaktigt bosatt i annan EU-stat påverkas av EU-domstolens praxis.

text: När föräldern inte tillhör de personkategorier som omfattas av EU-domstolens praxis kommer frågan om den sökande är underårig istället att utgå från omständigheterna vid prövningstillfället. För dessa kategorier gäller alltså fortfarande principen i Migrationsöverdomstolens avgörande i

text: MIG 2007:5


doctype: stallningstagande

text: Från och med den 12 juni 2026 ska de förordningar som ingår i EU:s migrations- och asylpakt tillämpas, bland annat asylprocedurförordningen och skyddsgrundförordningen. Detta innebär bl.a. att

text: utlänningslagens

text: och

text: utlänningsförordningens

text: bestämmelser inte är tillämpliga i de delar de är i strid med eller regleras av dessa förordningar. Den anpassade nationella lagstiftningen träder i kraft vid olika tillfällen. Detta rättsliga ställningstagande är inte uppdaterat i relation till förordningarnas bestämmelser eller anpassad nationell lagstiftning. Notera att det i

text: utlänningslagen

text: och i vissa av de EU-rättsliga förordningarna finns övergångsbestämmelser som reglerar vilka ärenden som ska träffas av de olika regelverken.

text: Datum för Version Avsnitt som reviderats Beslutsbeteckning revidering

text: 2026-06-12 2.0 Friskrivningsklausul RA/068/2026

text: -03 -08 22 20 5 rD ty S

text: I N S T R U K T I O N

text: Rådets direktiv

text: av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, 7.8.2001, s. 12–23).

text: Rådets genomförandebeslut

text: (EU) 2022/382

text: av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i

text: artikel 5 i direktiv 2001/55/EG

text: , med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1–6).

text: Ändringen trädde i kraft den 1 juli 2022, se SFS 2022:1006. 4 Se

text: prop. 2021/22:250

text: , Åtgärder för en jämnare fördelning av boende för vissa skyddsbehövande, s. 23. Se Migrationsverkets rättsliga ställningstagande Tillfälligt skydd, asyl och avslag i ärenden om uppehållstillstånd samt frågan om verkställighet för personer från Ukraina (RS/004/2022).

text: Ibid. 7 Personer som omfattas av artikel 2.2 i rådsbeslutet ska hanteras i den ordinarie asylprocessen, se kapitel 3.3 nedan. 8 En ansökan om fortsatt uppehållstillstånd avser antingen en förlängning (ansökan avser samma grund som det tidigare tillståndet) eller statusbyte (ansökan avser en annan tillståndsgrund). Ansökan ska ges in innan det tidigare tillståndet löpt ut. När en ansökan ges in efter det att tillståndet löpt ut klassificeras den istället som en ny ansökan, att likställa med att personen rest in i Sverige och lämnat in en helt ny ansökan. Se vidare Migrationsverkets rättsliga ställningstagande Hantering av ansökningar om fortsatt uppehållstillstånd m.m. (RS/082/2021). 9 Stöd för bedömningen ges i Rutin: Hantera ansökan om uppehållstillstånd med tillfälligt skydd i Migrationsverkets Handbok för processområde asyl.

text: Se Migrationsverket rättsliga ställningstagande Ordningen för prövningen enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen (2005:716)

text: (RS/005/2022). En person som har uppehållstillstånd kan inte beviljas ett nytt uppehållstillstånd för samma eller överlappande tidsperiod, om det inte finns förutsättningar eller rättslig grund för att återkalla det gällande tillståndet. Se Migrationsverkets rättsliga ställningstagande Hantering av ansökningar om uppehållstillstånd på flera grunder och ansökningar om uppehållstillstånd som görs av en utlänning som redan har uppehållstillstånd (RS/083/2021). Skulle en person som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas statusförklaring ska dock uppehållstillståndets giltighetstid omprövas (

text: 4 kap. 3 c §

text: och

text: 5 kap. 1 a § fjärde stycket

text: utlänningslagen

text: ). Om en person inte kan uppvisa relevanta handlingar och medlemsstaten inte på annat sätt snabbt kan avgöra om personen har rätt till tillfälligt skydd, föreslår kommissionen i sina operativa riktlinjer att personen omdirigeras till asylförfarandet. Se meddelande från kommissionen: Om operativa riktlinjer för genomförandet av rådets genomförandebeslut

text: (EU) 2022/382

text: om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i

text: artikel 5 i direktiv 2001/55/EG

text: , med följden att tillfälligt skydd införs (2022/C 126 I/01) (EUT C 126I, 21.3.2022, s. 1–16). 11 Se RS/005/2022. 12 Se RS/004/2022.

text: RS/005/2022. 14 Jfr även med RS/082/2021. 15 För ett liknande resonemang se

text: HFD 2020 ref. 60

text: . Frågan i målet var om en utlänning vars utvisningsbeslut har upphört att gälla omfattas av LMA. Enligt Migrationsverket hade de två klagande inte rätt till bistånd eftersom de inte längre var asylsökande, i och med att deras utvisningsbeslut hade upphört att gälla. De hade vid tidpunkten för Migrationsverkets beslut inte heller ansökt om uppehållstillstånd. Högsta förvaltningsdomstolen konstaterade att när ett avvisnings- eller utvisningsbeslut upphör att gälla har utlänningen möjlighet att på nytt ansöka om uppehållstillstånd som asylsökande. Enligt domstolen omfattas en utlänning vars utvisningsbeslut har upphört att gälla inte av LMA. I den nu aktuella situationen föreligger inte något beslut om avvisning eller utvisning som upphört att gälla. Istället tillhör personen inte längre personkretsen i 1 § första stycket 2 LMA, då han eller hon varken ansöker om eller har uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd, trots att han eller hon har en sådan möjlighet. Inte heller ansöker personen om uppehållstillstånd som flykting eller som alternativt skyddsbehövande och omfattas på den grunden av personkretsen i 1 § första stycket 1 LMA. När en person som har en möjlighet att ansöka antingen om asyl eller om tillfälligt skydd underlåter att ansöka bör det få till följd att hans eller hennes rätt till bistånd enligt LMA upphör då

text: det tidigare tillståndet beviljat enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: löper ut, eftersom han eller hon inte längre omfattas av personkretsen i denna lag. 16 När fråga är om uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: så tillämpas därmed inte bestämmelserna om hinder mot verkställighet i

text: 12 kap.

text: 19 §§

text: samma lag. Se RS/005/2022. 17 När en person har utvisats p.g.a. brott ska fortfarande reglerna i

text: 12 kap.

text: 16 a

text: 16 d §§

text: utlänningslagen

text: tillämpas, då Migrationsverket inte får bevilja uppehållstillstånd för en utlänning som av allmän domstol har utvisats på grund av brott. Se vidare i RS/005/2022. I de fall en person utvisats enligt LSU är det reglerna om verkställighetshinder, inhibition och tidsbegränsat uppehållstillstånd i 2 kap. 13– 17 §§ den lagen som ska tillämpas, istället för

text: utlänningslagens

text: bestämmelser. Den beslutande myndigheten ska då, efter anmälan från Säkerhetspolisen, på nytt pröva om det finns ett sådant hinder mot verkställigheten som anges i

text: 12 kap.

text: 3 a §§

text: utlänningslagen

text: eller om utvisningsbeslutet av någon annan särskild anledning inte bör verkställas (

text: 2 kap. 18 §

text: LSU). En ansökan om uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: , innebärande att personen tillhör personkretsen i

text: 1 § första stycket 2

text: LMA, är därmed inte möjlig. 18 Jfr också med RS/082/2021 och RS/005/2022.

text: I detta sammanhang saknar det betydelse om personen innan han eller hon beviljades uppehållstillstånd med stöd av bestämmelserna i

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: som asylsökande haft en rätt till bistånd enligt LMA och om denna rätt i sådana fall kvarstod eller hade upphört innan ett uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: beviljades, eller om personen inte tidigare omfattats av LMA. Jfr här också med

text: HFD 2020 ref. 60

text: och resonemanget i kapitel 4.2 Personen har inte ansökt om uppehållstillstånd när det tidigare tillståndet löper ut med tillhörande fotnot 15. Om en person utvisats i ett brottmål och Migrationsverket därmed inte i verkställighetsstadiet kan ge honom eller henne uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: kan han eller hon ändå som asylsökande komma att få en rätt till bistånd enligt LMA. Det gäller under förutsättning att personen ska få sin ansökan om asyl prövad enligt

text: 12 kap. 19 b § fjärde stycket utlänningslagen

text: , eftersom han eller hon inte tidigare under vistelsen i Sverige har fått en sådan ansökan prövad. Någon motsvarande rätt till bistånd enligt LMA föreligger dock inte om det är fråga om en utvisning enligt LSU som har fått laga kraft. När det finns ett beslut om utvisning enligt LSU ska sådana hinder mot verkställigheten som anges i

text: 12 kap.

text: 3 a §§

text: utlänningslagen

text: , eller om utvisningsbeslutet av någon annan särskild anledning inte bör verkställas, efter anmälan av Säkerhetspolisen prövas enligt den lagen. I sådana fall saknas därmed möjlighet att få en ansökan om asyl prövad (13, 14 och 18 §§ LSU). Det kan även nämnas att i de fall en person som har ett beslut om avvisning eller utvisning som fått laga kraft tidigare fått en ansökan om asyl prövad och då haft en rätt till bistånd enligt LMA som därefter upphört enligt 11 § andra eller tredje stycket LMA, är det istället först vid beslut om ny prövning enligt

text: 19 § första stycket utlänningslagen

text: som han eller hon med stöd av 11 a § LMA åter kan få rätt till bistånd enligt den lagen. Någon motsvarande möjlighet för den som är utvisad p.g.a. brott och tidigare haft en rätt till bistånd enligt LMA att återfå denna rätt finns dock inte. Vid beslut om inhibition kan dock både den som är utvisad i ett administrativt förfarande och i ett brottmål återfå en rätt till bistånd enligt LMA (11 a §). Det finns i denna situation inte något krav på beslut om inhibition eller ny prövning, vilket enligt 11 a § är en försättning för ett återinträde i LMA när rätten till bistånd upphört enligt 11 § andra eller tredje stycket.

text: Se RS/005/2022. 23 Ibid. 24 Jfr

text: HFD 2020 ref. 60

text: . Se också kapitel 4.2 Personen har inte ansökt om uppehållstillstånd när det tidigare tillståndet löper ut med tillhörande fotnot 15.

text: 14 a § fjärde stycket andra strecksatsen och 14 b § andra stycket andra strecksatsen asylersättningsförordningen. 26 Enligt Migrationsverkets rättsliga ställningstagande Uppehållstillståndets längd för personer som omfattas av

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: (RS/003/2022) ska uppehållstillstånd som Migrationsverket beviljar enligt massflyktsdirektivet gälla t.o.m. den 4 mars 2024. Rådet får därefter, på förslag av kommissionen, besluta att förlänga det tillfälliga skyddet med upp till ett år (artikel 4.2 i massflyktsdirektivet). Det tillfälliga skyddet kan därmed som längst komma att gälla t.o.m. den 4 mars 2025. Därefter kan uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av

text: 21 kap. 6 § andra stycket utlänningslagen

text: ges i högst två år. 27 14 a § fjärde stycket första och tredje strecksatsen och 14 b § andra stycket första och tredje strecksatsen asylersättningsförordningen.

text: Se

text: prop. 2001/02:185

text: , Uppehållstillstånd med tillfälligt skydd vid massflykt, s. 90. 29 Jfr

text: HFD 2020 ref. 60

text: . Något motsvarande krav på att personen inte får vara folkbokförd finns inte om det istället är fråga om en ansökan om asyl. Personen tillhör personkretsen i 1 § första stycket 1 LMA och omfattas av den lagen från den tidpunkt då han eller hon ansöker om uppehållstillstånd på denna grund.

nyckelord: Praxis Lagstiftning Uppehållstillstånd Utlänningslag

publisher: Migrationsverket

status: gällande

title: Bistånd enligt LMA när ett uppehållstillstånd enligt 21 kap. utlänningslagen löper ut m.m.

org: migr

text: Fakta om rättsliga ställningstaganden

type: rubrik

text: Rättsliga ställningstaganden utgör Migrationsverkets uttalanden om hur en författning bör tolkas och är styrande för myndighetens medarbetare. De beslutas av chefen för rättsavdelningen.

type: stycke

text: Rättsliga ställningstaganden förs in i en särskild dokumentserie, RS-serie. Dokumentserien är gemensam för hela myndigheten. Beslut om fastställande, ändringar och upphävande av ett rättsligt ställningstagande förs in i beslutsdokumentserien för chefen för rättsavdelningen.

text: Sammanfattning

text: För att en person som ansöker om uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller efter tillfälligt skydd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen (2005:716)

text: ska ha rätt till bistånd enligt lagen (

text: ) om mottagande av asylsökande m.fl., i det följande förkortad LMA, är huvudregeln att han eller hon ska omfattas av ett beslut från Europeiska unionens råd att massflyktsdirektivets bestämmelser sätts i kraft.

text: En person som har uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: bör ansöka om uppehållstillstånd enligt detta kapitel innan tillståndet löper ut. Personen kommer då att omfattas av LMA, även efter det att hans eller hennes uppehållstillstånd löpt ut.

text: Om personen inte ansöker om uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: när det tidigare tillståndet löper ut, upphör hans eller hennes rätt till bistånd enligt LMA när tillståndet har löpt ut. Det gäller förutsatt att han eller hon inte heller ansöker om asyl. Han eller hon omfattas då inte längre av personkretsen i 1 § första stycket 1 eller 2 LMA.

text: Skulle personen efter det att hans eller hennes uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: har löpt ut ansöka om tillstånd enligt detta kapitel, har han eller hon åter rätt till bistånd enligt LMA. Han eller hon omfattas då av personkretsen i 1 § första stycket 2 denna lag.

text: Även en person som har ett beslut om avvisning eller utvisning som fått laga kraft kan beviljas uppehållstillstånd med stöd av bestämmelserna i

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: . När personen ansöker om eller beviljas uppehållstillstånd enligt detta kapitel kommer han eller hon därmed att tillhöra personkretsen i 1 § första stycket 2 LMA och kan få bistånd enligt den lagen. Ytterligare en förutsättning för att han eller hon ska anses tillhöra personkretsen är dock att han eller hon tillhör en sådan personkategori som kan få uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: För att bo i ett kommunalt boende måste personen tillhöra personkretsen i 1 § första stycket 2 LMA. Om personen inte längre tillhör personkretsen i 1 § första stycket 2 LMA kan han eller hon inte längre bo kvar. Det gäller även om han eller hon som asylsökande istället tillhör personkretsen i 1 § första stycket 1 LMA.

text: En person som ansöker om eller har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd, men som är folkbokförd, tillhör inte personkretsen i 1 § första stycket 2 LMA. Han eller hon har därmed inte rätt till bistånd enligt den lagen.

text: 1 Bakgrund

text: Bestämmelser om tillfälligt skydd vid en massiv tillströmning av fördrivna personer återfinns i direktiv

text: , det s.k. massflyktsdirektivet. Europeiska unionens råd beslutade den 4 mars 2022 att det föreligger en massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina, med följden att tillfälligt skydd införs. Rådets genomförandebeslut innebär att massflyktsdirektivets bestämmelser från detta datum ska tillämpas av EU:s medlemsstater. Direktivet är i svensk rätt genomfört i

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: Bistånd i form av logi, bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag, när en person har ansökt om eller beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i

text: 21 kap.

text: eller

text: 6 §

text: utlänningslagen

text: och inte är folkbokförd här i landet, är reglerat i LMA (1 § första stycket 2 jämfört med 13 §).

text: 2 Syfte

text: Ett av syftena med detta rättsliga ställningstagande är att avgöra vilka krav som bör ställas för att en person som ansöker om uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: som sökande ska omfattas av LMA.

text: Vidare avser ställningstagandet att bedöma vad som händer med rätten till bistånd enligt LMA, när ett uppehållstillstånd med eller efter tillfälligt skydd löper ut. Ställningstagandet behandlar också förutsättningarna för att en person som har ett beslut om avvisning eller utvisning som fått laga kraft därefter kan omfattas av LMA.

text: Slutligen tar ställningstagandet upp folkbokföringens betydelse för rätten till bistånd enligt LMA.

text: 3 En person som ansöker om tillfälligt skydd ska omfattas av ett genomförandebeslut från rådet för att ha rätt till bistånd enligt LMA

text: Tidigare gällde LMA endast för den som beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd, inte för någon som ansökte om ett sådant tillstånd. Inför utvidgningen av 1 § första stycket 2 LMA till att gälla redan från den tidpunkt då utlänningen ansöker om tillfälligt skydd anförde regeringen att den föreslagna ändringen inte kan tolkas så att den avser andra utlänningar än de som omfattas av ett beslut från Europeiska unionens råd att massflyktsdirektivets bestämmelser sätts i kraft.

text: När en person ansöker om uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller efter tillfälligt skydd bör det, för att personen ska anses tillhöra personkretsen i 1 § första stycket 2 LMA och kunna få en rätt till bistånd enligt den lagen, därmed krävas att han eller hon tillhör någon av de kategorier av personer som omfattas av ett genomförandebeslut från rådet.

text: 3.1 Personkategorierna

text: Enligt artikel 2.1 i rådets genomförandebeslut

text: (EU) 2022/382

text: är det tillämpligt på följande kategorier av personer som fördrivits från Ukraina den 24 februari 2022 eller senare till följd av de ryska väpnade styrkornas militära invasion som inleddes den dagen: a) Ukrainska medborgare bosatta i Ukraina före den 24 februari 2022. b) Statslösa personer, och medborgare i andra tredjeländer än Ukraina, som åtnjöt internationellt skydd eller motsvarande nationellt skydd i Ukraina före den 24 februari 2022. c) Familjemedlemmar till personer som avses i leden a och b.

text: Sverige har genom

text: 4 kap. 19 h § utlänningsförordningen (2006:97)

text: utvidgat personkretsen till att även gälla för personer som rest in i Sverige den 30 oktober 2021 eller senare och som fortsatt har vistats i landet.

text: Barn som föds i Sverige omfattas inte av genomförandebeslutet men kan få uppehållstillstånd med stöd av

text: 21 kap. 4 § utlänningslagen

text: , förutsatt att en eller båda av föräldrarna har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd.

text: Förutom de som omfattas av rådets genomförandebeslut bör därmed även personer som tillhör den utvidgade personkretsen

text: 4 kap. 19 h § utlänningsförordningen

text: och barn som föds i Sverige och kan få uppehållstillstånd med stöd av

text: 21 kap. 4 § utlänningslagen

text: anses ha en rätt till bistånd enligt LMA. Om en person inte tillhör någon av de ovan nämnda personkategorierna bör han eller hon inte kunna få en rätt till bistånd med stöd av personkretsregleringen i 1 § första stycket 2 LMA.

text: 3.2 Bedömningen av om en person omfattas av LMA

text: När en person som har uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: och därmed tillhör personkretsen i 1 § första stycket 2 LMA ansöker om fortsatt uppehållstillstånd med eller efter tillfälligt skydd kommer han eller hon, efter det att tillståndet löpt ut, därefter som sökande fortsätta att tillhöra personkretsen i denna bestämmelse. Vid en bedömning av om personen har rätt till bistånd enligt LMA efter det att det tidigare uppehållstillståndet löpt ut kan det normalt förutsättas att personen även därefter omfattas av rådets genomförandebeslut eller förordningsändringen, förutsatt att förhållandena inte ändrats. Det gäller även för ett barn fött i Sverige som har fått uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: . Skulle personen inte ansöka förrän efter det att det tidigare uppehållstillståndet löpt ut så får frågan om förhållandena har ändrats en avgörande betydelse.

text: Om det är första gången en person ansöker om uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: bör han eller hon, för att få en rätt till bistånd enligt LMA, normalt lägga fram relevanta handlingar för att visa att han eller hon omfattas av rådets genomförandebeslut, förordningsändringen eller är ett sådant barn fött i Sverige som kan ges tillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: . Han eller hon kommer då som sökande att tillhöra personkretsen i 1 § första stycket 2 LMA och ha rätt till bistånd enligt den lagen.

text: Ytterligare en förutsättning för att en person ska omfattas av 1 § första stycket 2 LMA är att han eller hon inte är folkbokförd här i landet (se kapitel 8 nedan).

text: 3.3 Asylsökande

text: När en person har rätt till uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: är det i första hand ett sådant tillstånd som ska beviljas. Om personen ansökt om uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande (asyl) kan den ansökan avskrivas, när uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: ges. Efter det att ett uppehållstillstånd beviljats kan dock personen få en ansökan om statusförklaring enligt

text: 4 kap. 3 c § utlänningslagen

text: prövad. Skulle personen inte ha rätt till uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: kan asylansökan istället prövas i vanlig ordning.

text: Att det, när personen har rätt till uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: , i första hand är ett sådant tillstånd som ska ges gäller även om ansökan avser annan grund än asyl.

text: Sverige tillämpar inte massflyktsdirektivet på de kategorier av personer som omfattas av regleringen i artikel 2.2 i genomförandebeslutet: statslösa personer och medborgare från andra tredjeländer än Ukraina som haft ett giltigt permanent uppehållstillstånd på andra grunder än skydd. Om en sådan person ansöker om uppehållstillstånd med tillfälligt skydd ska ansökan istället prövas i den ordinarie asylprocessen.

text: Om det inte går att avgöra om en person som ansöker om uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: tillhör någon av de ovan nämnda personkategorierna och därmed omfattas av 1 § första stycket 2 LMA, kommer han eller hon ändå som asylsökande att tillhöra personkretsen i 1 § första stycket 1 LMA.

text: När en person som ansöker om asyl eller om uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: har ett beslut om avvisning eller utvisning som fått laga kraft kan det dock påverka bedömningen av om han eller hon tillhör personkretsen i 1 § första stycket 1 eller 2 LMA. Mer om detta följer nedan i kapitel 5.

text: 4 Personen ansöker om uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: 4.1 Personen ansöker om uppehållstillstånd innan det tidigare tillståndet har upphört att gälla

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: och omfattas av LMA, och som innan det tidigare tillståndet löper ut ansöker om fortsatt uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: , kommer att omfattas av LMA även efter det att hans eller hennes tillstånd har löpt ut. Det gäller också om personen istället ansöker om uppehållstillstånd som flykting eller som alternativt skyddsbehövande (asylsökande), förutsatt att ansökan gjorts innan det tidigare tillståndet löper ut. Även efter det att uppehållstillståndet med tillfälligt skydd eller efter tillfälligt skydd har löpt ut tillhör han eller hon som sökande personkretsen i 1 § första stycket 1 eller 2 LMA. Så länge som rådets genomförandebeslut gäller så är det dock i första hand ett uppehållstillstånd med tillfälligt skydd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: som ska beviljas.

text: Om personen har dagersättning kommer rätten till bistånd i dessa fall att fortlöpa, utan att något nytt beslut krävs.

text: 4.2 Personen har inte ansökt om uppehållstillstånd när det tidigare tillståndet löper ut

text: En person som har tidsbegränsat uppehållstillstånd och som önskar att stanna kvar i landet bör, före det att det gällande tillståndet löper ut, ansöka om fortsatt tillstånd. Om personen inte har ansökt om uppehållstillstånd när ett tillstånd med tillfälligt skydd eller efter tillfälligt skydd löper ut, innebär det att han eller hon inte längre kommer att tillhöra personkretsen i 1 § första stycket 2 LMA. Från den tidpunkt då det tidigare tillståndet upphör att gälla har personen, då någon ny ansökan inte gjorts, inte längre rätt till bistånd enligt LMA.

text: Skulle personen efter det att uppehållstillståndet löpt ut ansöka om asyl, eller om uppehållstillstånd med eller efter tillfälligt skydd, kommer han eller hon däremot från tidpunkten för den nya ansökan att omfattas av personkretsen i 1 § första stycket 1 eller 2 LMA och därmed ha rätt till bistånd enligt denna lag.

text: 5 Personen har ett beslut om avvisning eller utvisning som fått laga kraft

text: En person som omfattas av ett administrativt beslut om avvisning eller utvisning som fått laga kraft kan trots detta beviljas uppehållstillstånd med stöd av

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: Följden blir att en person som har beviljats uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: sedan tidigare kan ha ett beslut om avvisning eller utvisning som fortfarande gäller, när uppehållstillståndet löper ut. Personen kan dock även i denna situation beviljas uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: . Det gäller även i de fall ansökan om uppehållstillstånd kommit in först efter det att det tidigare tillståndet löpt ut.

text: Vid utvisning p.g.a. brott eller utvisning enligt lagen (

text: ) om särskild kontroll av vissa utlänningar, i det följande förkortad LSU, saknar dock Migrationsverket möjlighet att bevilja uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller .17 efter tillfälligt skydd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: 5.1 Personen ansöker före det att ett tidigare uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: löper ut

text: I de fall en person som beviljats uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: ansöker före det att tillståndet löper ut kommer han eller hon som sökande att fortsatt tillhöra personkretsen i 1 § första stycket 2 LMA, även efter det att uppehållstillståndet löpt ut.

text: 5.2 Personen har inte ansökt när ett tidigare uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: löper ut

text: För att en person fortsatt ska omfattas av LMA när det tidigare uppehållstillståndet enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: löper ut bör han eller hon åter ansöker om tillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: . Om personen inte ansökt om uppehållstillstånd när det tidigare tillståndet enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: löper ut upphör rätten till bistånd enligt LMA. Han eller hon tillhör inte längre av personkretsen i 1 § första

text: stycket 2 denna lag.

text: 5.3 Personen har inte något uppehållstillstånd men ansöker om eller beviljas tillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: För att en person som ansöker om uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: ska kunna få en rätt till bistånd enligt LMA krävs att han eller hon omfattas av rådets genomförandebeslut, den svenska förordningsändringen eller är ett barn fött i Sverige som kan få uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap. 4 § utlänningslagen

text: (se kapitel 3.1 ovan). Han eller hon får inte heller ha utvisats i ett brottmål eller enligt LSU, då Migrationsverket i dessa fall saknar möjlighet pröva en ansökan enligt 21

text: kap.

text: utlänningslagen

text: (se kapitel 5 ovan).

text: För att en person som har ett beslut om avvisning eller utvisning som fått laga kraft ska omfattas av personkretsen i 1 § första stycket 2 LMA måste han eller hon tillhöra någon av de ovan nämnda kategorierna av personer som kan beviljas uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: . Han eller hon kommer då från

text: tidpunkten för ansökan att ha rätt till bistånd enligt den lagen.

text: Vidare kommer han eller hon också fortsatt att omfattas av lagen efter det att ett uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: beviljats, under förutsättning att han eller hon inte blir folkbokförd här i landet.

text: 6 Personen ansöker om uppehållstillstånd på annan grund än asyl eller tillfälligt skydd

text: När en person omfattas av reglerna i

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: är det i första hand ett sådant uppehållstillstånd som ska beviljas, även om personen ansöker om uppehållstillstånd på annan grund. Det saknar i sammanhanget betydelse om ansökan avser skyddsskäl eller andra grunder. Personen kommer i sådana fall att tillhöra personkretsen i 1 § första stycket 2 LMA, från den tidpunkt då ansökan beviljas.

text: Grunden för personens ansökan om uppehållstillstånd har dock betydelse för frågan om rätt till LMA under ansökningstiden. Enligt

text: 19 § förvaltningslagen (2017:900)

text: kan en enskild inleda ett ärende hos en myndighet genom bl.a. en ansökan, av vilken det ska framgå vad ärendet gäller och vad den enskilde vill att myndigheten ska göra. Det ska normalt också framgå vilka omständigheter som ligger till grund för den enskildes begäran. Prövningsordningen kan få till följd att Migrationsverket beviljar uppehållstillstånd på en annan grund än den som åberopats i ansökan. Detta är en fråga om tillämpning av

text: utlänningslagen

text: . För rätten till bistånd enligt LMA är det dock avgörande vad den enskilde har angett som grund för sin ansökan. Det är så som regleringen i

text: 1 § första stycket 1

text: och 2 LMA är uppbyggd.

text: Skulle grunden för personens ansökan om uppehållstillstånd varken vara asyl eller uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: så kommer han eller hon inte att omfattas av personkretsen i 1 § första stycket 1 eller 2 LMA. Om han eller hon tidigare haft ett uppehållstillstånd med eller efter tillfälligt skydd kommer hans eller hennes rätt till bistånd därmed att upphöra när uppehållstillståndet löper ut. Att en person som ansöker på annan grund i första hand ska beviljas uppehållstillstånd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: är inte samma sak som att personen ansöker om uppehållstillstånd på denna grund, vid en bedömning av rätten till bistånd enligt LMA. Detta framgår av ordalydelsen i 1 § första stycket 2 LMA.

text: 7 Personen bor i ett kommunalt boende

text: Migrationsverket får anvisa en kommun som ska ordna boende för en person som har ansökt om eller beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: och som inte är folkbokförd här i landet (3 § första stycket jämlikt 1 § första stycket 2 LMA). Någon motsvarande möjlighet att anvisa en person som ansöker om asyl och tillhör personkretsen i 1 § första stycket 1 LMA finns inte.

text: Enligt förordningen (

text: ) om statlig ersättning för asylsökande m.fl., i det följande benämnd asylersättningsförordningen, får kommunen inte längre någon statlig ersättning för anordnande av boende när personen inte längre tillhör personkretsen i

text: 1 § första stycket 2

text: LMA. Det innebär att när en person som bor i ett kommunalt boende inte längre omfattas av personkretsen i

text: 1 § första stycket 2

text: LMA, eftersom han eller hon varken ansöker om eller har uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd enligt

text: 21 kap.

text: utlänningslagen

text: , så kommer han eller hon inte längre att kunna bo kvar i det kommunala boendet.

text: När det tillfälliga skyddet enligt massflyktsdirektivet upphör att gälla kommer personen inte längre att tillhöra personkretsen i 1 § första stycket 2 LMA, om han eller hon inte ansöker om eller beviljas uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd. En person som är kvar i landet och bor i ett kommunalt boende kommer i denna situation inte längre att kunna bo kvar. Någon skyldighet för kommunerna att anordna boende för den som ansöker om asyl finns inte. Men också innan det tillfälliga skyddet upphör att gälla kommer en person inte att kunna bo kvar i ett kommunalt boende, om han eller hon varken ansöker om eller har uppehållstillstånd med tillfälligt skydd.

text: Inte heller en person som blir folkbokförd tillhör längre personkretsen i 1 § första stycket 2 LMA. Han eller hon kan därmed inte bo kvar i ett kommunalt boende.

text: Enligt asylersättningsförordningen kan den statliga ersättningen för ett boende som en kommun anordnat också upphöra om personen inte längre bor kvar i boendet eller om rätten till bistånd enligt LMA har upphört av någon annan anledning.

text: 8 Folkbokföring

text: Ett ytterligare krav för att en person som ansöker om eller har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd ska omfattas av LMA att han eller hon inte är folkbokförd här i landet (1 § första stycket 2 LMA).

text: Eftersom en person efter folkbokföring i princip kommer att få tillgång till samma sociala förmåner och rättigheter som i Sverige bosatta personer drog regeringen i propositionen slutsatsen att den berörda persongruppen därefter inte längre bör omfattas av LMA.

text: Skulle en person som är folkbokförd ansöka om eller beviljas uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd kommer han eller hon, m.h.t. kravet i 1 § första stycket 2 LMA, inte att omfattas av lagen.

text: Om personen istället blir folkbokförd medan han eller hon omfattas av LMA innebär det att han eller hon inte längre tillhör personkretsen i 1 § första stycket 2 denna lag. Från tidpunkten för folkbokföringen omfattas personen inte längre av LMA och har inte rätt till bistånd enligt den lagen.

type: stallningstagande