identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 472246-16/111

title: Bredbandsutbyggnad genom lokala fibernät, mervärdesskatt

text: Nytt: 2022-02-15

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts med ställningstagande om Insatskapital till ekonomiska föreningar som driver olika slags anläggningar, mervärdesskatt, daterat 2022-02-15, dnr

text: och ställningstagande om Samfällighetsföreningars tillhandahållanden till medlemmar, mervärdesskatt, daterat 2022-02-15, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: En bredbandsförening som bygger fibernät och som löpande använder detta för att vinna intäkter till föreningen bedriver en ekonomisk verksamhet. En förening vars enda verksamhet är att tillhandahålla tjänster utan ersättning från den som mottar tjänsterna kan inte anses bedriva ekonomisk verksamhet. En sådan förening omfattas inte av skattskyldighet till mervärdesskatt. Skatteverket anser att samma bedömning av ekonomisk verksamhet ska göras när en förening tar ut endast en symbolisk ersättning.

text: För att vara skattskyldig måste föreningen ha en omsättning, dvs. föreningens prestationer ska utföras mot ersättning. Det ska finnas en direkt koppling mellan den tjänst som föreningen tillhandahåller och den ersättning som mottagaren av tjänsten betalar för att det ska vara fråga om en omsättning. När föreningen tillhandahåller tjänster till en medlem måste reglerna om omvärdering beaktas.

text: Den betalning som en medlem i en bredbandsförening betalar till föreningen i form av medlemsavgift och kapitaltillskott utgör normalt ingen omsättning. Enligt Skatteverkets bedömning finns det normalt inte en direkt koppling mellan betalningen och de tjänster föreningen tillhandahåller. Detsamma gäller för kostnadsuttag enligt myndighetsbeslut i en samfällighetsförening. För det fall sådana betalningar skulle innefatta en ersättning för en tjänst ska denna del av betalningen beskattas.

text: Är föreningen skattskyldig så innebär detta att föreningen har rätt att göra avdrag för ingående skatt på förvärv för den verksamhet som medför skattskyldighet.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet med samma namn ”Bredbandsutbyggnad genom lokala fibernät, mervärdesskatt” från den 23 maj 2012, dnr

text: 131 367424-12/111

text: . Ställningstagandet har uppdaterats med hänsyn till att begreppen beskattningsbar person och ekonomisk verksamhet har införts. Dessutom har nyare rättsfall inom området tillförts samt två nya avsnitt (4.6.8 och 4.6.9) som behandlar samfällighetsföreningar. Ställningstagandet innebär ingen ändring mot tidigare synsätt om hur mervärdesskatten ska behandlas avseende olika modeller för bredbandsutbyggnad.

text: 2 Frågeställning

text: I glesbefolkade områden finns det ofta inte kommersiella förutsättningar att anlägga fibernät på grund av att det finns för få möjliga kunder. För att få tillgång till bredband tar de boende och de som är verksamma i området egna initiativ. De intresserade bildar ofta en förening vars uppgift är att bygga ett lokalt fibernät som kan anslutas till befintliga kommersiella fibernät. Föreningen kan finansiera verksamheten med lån, kapitaltillskott, anslutningsavgifter och olika löpande intäkter. Föreningen kan få statliga och kommunala bidrag i samband med anläggande av fibernät.

text: Avsikten med att anlägga fibernätet är att medlemmarna i föreningen ska få tillgång till fiberbaserade bredbandstjänster såsom Internet, IP-telefoni och TV. Detta sker i samarbete med kommersiella aktörer såsom andra nätägare, operatörer, kommunikationsoperatörer och tjänsteleverantörer. Det finns olika modeller för hur det slutliga syftet ska uppnås och där samspelet mellan de inblandade aktörerna varierar. Utgångspunkten är att det är föreningen som äger det lokala nätet. De två vanligaste modellerna benämns ofta som ”Stängt nät” respektive ”Öppet nät” men det finns även variationer av dessa.

text: Vilka regler gäller för mervärdesskatt när fastighetsägare i ett område går samman och bildar en förening som anlägger ett lokalt fibernät för att medlemmarna i föreningen gemensamt ska få tillgång till fiberbaserade bredbandstjänster?

text: Skatteverket redogör även för hur verket anser att olika modeller ska behandlas mervärdesskattemässigt.

text: 131 367424-12/111

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Skatteverket anger i detta avsnitt endast vilka regler som är tillämpliga i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Ställningstagandet bygger på bedömningar av de grundläggande reglerna i ML jämfört med mervärdesskattedirektivet som Skatteverket redan gjort och som framgår av tidigare publicerade ställningstaganden. Dessa finns sammanfattade i Skatteverkets rättsliga vägledning för mervärdesskatt. Det skulle bli alltför omfattande att redogöra för den rättsliga bakgrunden till alla Skatteverkets bedömningar här. Skatteverket anser att det viktigaste med detta ställningstagande är att på ett överskådligt sätt visa hur de modeller för utbyggnad av lokala fibernät som nu förekommer i olika föreningar ska bedömas.

text: Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap (

text: 1 kap. 1 § första stycket 1

text: ML).

text: Med omsättning förstås att en vara överlåts mot ersättning eller att en tjänst utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon mot ersättning (

text: 2 kap. 1 §

text: ML).

text: Vid försäljning av en vara eller en tjänst beräknas beskattningsunderlaget med utgångspunkt i ersättningen. I beskattningsunderlaget ska inte ingå någon mervärdesskatt (7 kap. 2 § första stycket).

text: Med ersättning förstås allt det som säljaren har fått eller ska få för varan eller tjänsten från köparen eller från tredje part (7 kap. 3 och 3 c §§ ML).

text: En omsättning av varor och tjänster i en ekonomisk verksamhet är skattepliktig om omsättningen inte särskilt undantas från skatteplikt. Från skatteplikt undantas omsättning av fastigheter samt överlåtelse och upplåtelse av arrenden, hyresrätter, bostadsrätter, tomträtter, servitutsrätter och andra rättigheter knutna till fastighet (3 kap. 1 § och 2 § ML).

text: Upplåtelse av fastighet kan dock vara skattepliktig när en fastighetsägare hyr ut fastigheten för stadigvarande användning i en verksamhet som medför skattskyldighet eller rätt till återbetalning. Skattskyldighet är då frivillig för fastighetsägaren. (3 kap. 3 § andra stycket och 9 kap. 1 § första stycket ML).

text: Med beskattningsbar person avses den som, oavsett på vilken plats, självständigt bedriver en ekonomisk verksamhet, oberoende av dess syfte eller resultat (

text: 4 kap. 1 § första stycket

text: ML).

text: Med ekonomisk verksamhet förstås varje verksamhet som bedrivs av en producent, en handlare eller en tjänsteleverantör, inbegripet gruvdrift och jordbruksverksamhet samt verksamhet inom fria och därmed jämställda yrken. Utnyttjande av materiella eller immateriella tillgångar i syfte att fortlöpande vinna intäkter ska särskilt betraktas som en ekonomisk verksamhet (

text: 4 kap. 1 § andra stycket

text: ML).

text: Den som bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet får göra avdrag för den ingående skatt som avser förvärv i verksamheten (

text: 8 kap. 3 §

text: ML).

text: Med verksamhet som medför skattskyldighet förstås en sådan verksamhet i vilken omsättning av varor eller tjänster medför skattskyldighet enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 1

text: ML. Med verksamhet avses såväl hela som en del av verksamheten (

text: 1 kap. 7 §

text: ML).

text: Högsta förvaltningsdomstolen har bedömt om en samfällighetsförenings uthyrning av garageplatser var en ekonomisk verksamhet. Domstolen konstaterade att en samfällighetsförening som bara tillgodoser delägarfastigheternas egna behov enligt svensk rättspraxis inte är skattskyldig till mervärdesskatt. Om en samfällighetsförening däremot tillhandahåller tjänster till utomstående mot ersättning har omsättningar enligt samma praxis ansetts föreligga. Föreningens uthyrning av garageplatser till de boende på medlemmarnas fastigheter var därför en självständig ekonomisk verksamhet (

text: HFD 2011 not. 75

text: Skatterättsnämnden har ansett att en samfällighetsförening som tog ut kostnadstäckning av sina medlemmar för uppförandet av ett fibernät inte tillhandahöll tjänster mot ersättning. Medlemskapet i föreningen och kostnadsuttaget för anläggningen grundade sig på myndighetsbeslut och inte på ett kontraktsförhållande mellan föreningen och dess medlemmar. Den ytterligare avgift som föreningen tog ut för tillgång till tjänster som köptes in från utomstående (bredband och kabel-TV) ingick inte i driften av anläggningen och ansågs vara ersättning för tjänster som föreningen tillhandahöll medlemmarna (SRN 2014-02-27, 34-12/I).

text: Skatterättsnämnden har bedömt att en överlåtelse av kanalisation och kabelnät omfattades av undantaget från skatteplikt för omsättning av fastighet m.m. Ett bolag byggde och anlade kanalisation inklusive kabelnät samt utförde installationstjänster avseende fibernät mot slutkunders fastigheter. När byggnationen var genomförd sålde bolaget det befintliga och nedgrävda fiberkabelnätet. Anläggningen var fastighet enligt ML och överlåtelsen av kanalisation och fibernät omfattades därmed av undantag från skatteplikt (SRN 2016-01-25, 45-14/I).

text: 4 Bedömning

text: Eftersom de flesta frågor som kommit in till Skatteverket avser verksamhet som bedrivs i ekonomiska föreningar har Skatteverket valt att ha ekonomiska föreningar som utgångspunkt i detta ställningstagande. Mycket av det som uttalas är dock även tillämpligt när verksamheten bedrivs i en annan juridisk form än en ekonomisk förening. När utbyggnaden sker i en samfällighetsförening kan särskilda överväganden behöva göras vilket framgår nedan.

text: Det är de grundläggande reglerna för mervärdesskatt som ska prövas när en förening verkar för att dess medlemmar ska få tillgång till bredbandstjänster.

text: Nedan beskrivs föreningens tillhandahållanden som tjänster om inget annat anges eftersom föreningens prestation till utomstående vanligtvis utgörs av tjänster.

text: Föreningen är skattskyldig vid sådan omsättning inom landet av tjänster som är skattepliktig och som görs i en ekonomisk verksamhet. Är föreningen skattskyldig så har föreningen rätt att göra avdrag för ingående skatt på förvärv för den verksamhet som medför skattskyldighet.

text: 4.1 Omsättning av tjänst

text: En av förutsättningarna för att en förening ska vara skattskyldig är att föreningen omsätter tjänster. Med omsättning av tjänst förstås att prestationen utförs mot ersättning.

text: För att det ska vara fråga om en omsättning av en tjänst måste det finnas en direkt koppling mellan den tjänst som föreningen tillhandahåller och den ersättning som mottagaren av tjänsten betalar. Kravet på att tillhandahållandet ska ske mot ersättning medför att sådana betalningar utesluts som visserligen har ett samband med en skattepliktig verksamhet men som inte kan sägas mottagna till följd av en försäljning av en tjänst.

text: En förening kan tillhandahålla ett antal olika tjänster i samband med utbyggnaden av fibernät. Det kan vara fråga om grävning, upplåtelse av kanalisation, upplåtelse av fiber (kapacitet), tillhandahållande av bredbandstjänster, distribution av tjänster, underhåll av nät etc. Mottagaren av tjänsten kan vara en annan nätägare, medlemmarna, en tjänsteleverantör eller en kommunikationsoperatör. Det är det rättsförhållande föreningen har med dessa aktörer som avgör om en tjänst tillhandahålls och vilken tjänst som tillhandahålls.

text: I rättsförhållanden mellan en förening och en medlem kan en betalning från medlemmen vara ersättning för en tjänst som direkt tillhandahålls medlemmen. En betalning från en medlem kan också vara ett bidrag eller kapitaltillskott för att finansiera föreningens verksamhet utan att en tjänst tillhandahålls. Så kan vara fallet när intäkterna från föreningens försäljning av tjänster till andra aktörer inte täcker föreningens kostnad för att kunna tillhandahålla dessa tjänster. Medlemmen kan ha en indirekt nytta av att utge ett bidrag/tillskott men betalningen har inte ett direkt samband med en tjänst som föreningen tillhandahåller medlemmen.

text: När det gäller en förening som förvaltar en gemenskapshetsanläggning (samfällighetsförening) så anses ersättningar som betalas av medlemmarna inom ramen för Lantmäteriets myndighetsbeslut inte utgöra någon omsättning. En sådan ersättning baseras inte på ett kontraktsförhållande mellan föreningen och dess medlemmar utan avser det förvaltningsuppdrag som föreningen har enligt sina stadgar.

text: 4.2 Skatteplikt

text: Det är ett antal tjänster som en förening kan tillhandahålla i samband med utbyggnad av bredband där omsättningen av de flesta tjänsterna omfattas av skatteplikt enligt ML. Följande tjänster är exempel på tjänster som omfattas av skatteplikt.

text: Grävning

text: Upplåtelse av fiber (kapacitet i fiber)

text: Tillhandahållande av tjänster avseende bredband, TV och telefoni

text: Distribution av tjänster avseende bredband, TV och telefoni

text: En upplåtelse av enbart rör utan fiber s.k. kanalisation utgör en sådan upplåtelse av fastighet där omsättningen undantas från skatteplikt. Enligt Skatteverkets uppfattning kan upplåtelse av kanalisation omfattas av reglerna om frivillig skattskyldighet för uthyrning av fastighet. Om en förening har för avsikt att upplåta kanalisation mot ersättning bör den ta del av de speciella regler som gäller för frivillig skattskyldighet.

text: Även överlåtelse av kanalisation och kabelnät är ett tillhandahållande som omfattas av undantaget från skatteplikt för omsättning av fastighet.

text: 4.3 Ekonomisk verksamhet

text: Enligt Skatteverkets bedömning bedriver bredbandsföreningar som bygger nät och som använder näten för att löpande vinna intäkter till föreningen en ekonomisk verksamhet. Detsamma gäller en förening som agerar tjänsteleverantör genom att tillhandahålla andra tjänster än att upplåta nätet och har löpande intäkter av detta.

text: En förening vars enda verksamhet är att tillhandahålla tjänster utan ersättning från de som mottar tjänsterna kan inte anses bedriva ekonomisk verksamhet. En sådan förening omfattas inte av skattskyldighet till mervärdesskatt.

text: Skatteverket anser att samma bedömning ska göras när en förening tar ut endast en symbolisk ersättning som inte på något sätt kan anses motsvara värdet av föreningens tillhandahållanden. En sådan förening kan inte anses bedriva en ekonomisk verksamhet. Föreningen kan inte anses använda nätet för att löpande vinna intäkter. Det går inte att generellt fastställa vad som avses med en symbolisk ersättning utan det får slutligen avgöras i det enskilda fallet. Skatteverket anser att det inte ska vara möjligt för en förening att skapa en skattskyldighet, med avdragsrätt som följd, genom att ta ut t.ex. 10 kronor per år för en upplåtelse av ett nät som kostat flera hundra tusen kronor att anlägga.

text: 4.4 Beskattningsunderlag

text: När det gäller att bedöma om de betalningar som en förening får från en medlem är ersättning för en tjänst måste det först och främst finnas ett tillhandahållande av en tjänst från föreningen till medlemmen. Finns det inget tillhandahållande så kan medlemmens betalning, oberoende av vad den kallas, inte utgöra betalning för en tjänst. När det finns ett tillhandahållande så ska alla betalningar som har en direkt koppling till tjänsten utgöra underlag för bestämmande av beskattningsunderlaget.

text: Enligt Skatteverkets bedömning finns det normalt inte en direkt koppling mellan den medlemsavgift som en medlem i en bredbandsförening betalar till föreningen och de tjänster föreningen tillhandahåller. Medlemsavgiften betalas av alla medlemmar oberoende av om de ingått ett avtal om att föreningen ska tillhandahålla tjänster eller inte. Betalningen av en medlemsavgift innebär normalt inte att föreningen ska utföra en motprestation. För det fall en medlemsavgift skulle innefatta en ersättning för en tjänst ska denna del av betalningen beskattas.

text: När det gäller kapitaltillskott i en förening finns det enligt Skatteverkets bedömning normalt inte heller en direkt koppling mellan det kapitaltillskott som en medlem i en bredbandsförening betalar till föreningen och de tjänster föreningen tillhandahåller. Kapitaltillskottet betalas för att förse föreningen med kapital för finansiering av de investeringar som görs av föreningen. Kapitaltillskottet innebär normalt inte att föreningen ska utföra någon motprestation. För det fall ett kapitaltillskott skulle innefatta en ersättning för en tjänst ska denna del av betalningen beskattas.

text: I detta sammanhang vill Skatteverket peka på de regler som finns för omvärdering av beskattningsunderlaget. Beskattningsunderlaget ska vid vissa transaktioner mellan närstående parter, under särskilda omständigheter, beräknas med utgångspunkt i marknadsvärdet i stället för den ersättning som säljaren har fått eller ska få.

text: När en förening omsätter tjänster till sina medlemmar sker omsättningen till närstående parter och en omvärdering av beskattningsunderlaget kan ske om ersättningen för föreningens tjänst understiger marknadsvärdet. En sådan bedömning måste ske i det enskilda fallet.

text: 4.5 Avdragsrätt för ingående skatt

text: En bredbandsförening som har skattepliktiga omsättningar är skattskyldig. Föreningen har avdragsrätt för den ingående skatt som hänförs till de kostnader den har för att kunna tillhandahålla de tjänster som omfattas av skattskyldigheten.

text: Detta innebär inte nödvändigtvis att föreningen har avdragsrätt för ingående skatt på alla sina kostnader. Det kan finnas ingående skatt på kostnader som inte kan hänföras till den skattepliktiga omsättningen och som därför inte är avdragsgill.

text: Exempelvis kan en förening utföra grävning på medlemmarnas tomter mot ersättning eller sälja aktiv utrustning till medlemmarna samtidigt som den upplåter ett fibernät utan ersättning till en kommunikationsoperatör. Föreningen har då avdragsrätt för den ingående skatt som avser förvärv för grävning och försäljning av aktiv utrustning men inte för den ingående skatt som avser kostnader för anläggning av fibernätet.

text: Ett annat exempel är när en förening säljer tjänster avseende bredband, TV och telefoni till medlemmarna samtidigt som den upplåter ett fibernät utan ersättning till en kommunikationsoperatör. Föreningen har då avdragsrätt för den ingående skatt som avser förvärv av tjänsterna avseende bredband, TV och telefoni men inte för den ingående skatt som avser kostnader för anläggning av fibernätet.

text: Har föreningen inga omsättningar är den inte skattskyldig och då saknas avdragsrätt.

text: 4.6 Olika modeller för utbyggnad av lokala nät

text: I detta avsnitt ger Skatteverket sin syn på vilka mervärdesskattekonsekvenser olika modeller för bredbandsutbyggnad får för en förening. Illustrationerna försöker visa hur sambandet är mellan de olika aktörerna, vilka tjänster som tillhandahålls mellan aktörerna och vilka betalningar som förekommer när det gäller själva fibernätet.

text: I exemplen bortses från att föreningen kan ha andra omsättningar som medför skattskyldighet. Skatteverket anger i varje avsnitt om föreningen är skattskyldig och om det finns rätt till avdrag för den ingående skatt som avser anläggningen av nätet och underhåll av detta.

text: I samtliga modeller tillför medlemmarna kapital för att finansiera anläggningen.

text: 4.6.1 Upplåtelse av nät till kommunikationsoperatör - mot ersättning

text: Bredbandsföreningen anlägger ett passivt fibernät (utan aktiv nätutrustning) från närmaste befintliga nät till medlemmarnas fastigheter. Medlemmarna betalar löpande för nätets underhåll. Beslut finns i föreningen om att nätet ska vara öppet, dvs. det ska vara möjligt för olika tjänsteleverantörer att leverera tjänster till medlemmarna. Föreningen upplåter nätet mot en marknadsmässig ersättning till en kommunikationsoperatör som tillför utrustning som aktiverar nätet.

text: Kommunikationsoperatören äger eller har rätten att använda de övriga nät som krävs för att göra det möjligt att distribuera tjänster från en tjänsteleverantör till medlemmarna. Kommunikationsoperatören har avtal med olika tjänsteleverantörer om att mot ersättning distribuera tjänsteleverantörens tjänster.

text: En eller flera tjänsteleverantörer erbjuder medlemmarna sina tjänster i det aktuella nätet. Tjänsteleverantören ingår avtal med medlemmarna att mot ersättning leverera bredband, TV och telefoni direkt till medlemmarna.

text: Följande bild illustrerar de tjänster som enligt Skatteverkets bedömning tillhandahålls mellan de inblandade parterna.

text: Skatteverket anser att föreningen inte tillhandahåller medlemmarna några tjänster. Föreningens utåtriktade tjänster tillhandahålls till kommunikationsoperatören genom en upplåtelse av fibernätet.

text: För att det ska vara fråga om en omsättning så krävs att de identifierade tjänsterna tillhandahålls mot en ersättning som direkt kan kopplas till tjänsten ifråga. Ersättningen får inte endast vara symbolisk. Är ersättningen endast symbolisk så bedöms den på samma sätt som om ingen ersättning utgår vilket behandlas i avsnitt 4.3 och 4.6.2.

text: I följande illustration har förutom de identifierade tjänsterna även lagts till de betalningsströmmar som finns.

text: Följande betalningar finns i modellen.

text: Betalning från medlemmarna avseende underhåll av nät. Betalning från kommunikationsoperatören för föreningens upplåtelse av nät. Betalning från kommunikationsoperatören för Stamnäts upplåtelse av nät. Betalning från medlem för tjänsteleverantörens tjänster avseende Internet, TV och telefoni. Betalning från tjänsteleverantören för kommunikationsoperatörens distribution.

text: Ur föreningens synpunkt föreligger det en omsättning genom att den upplåter fibernätet till kommunikationsoperatören mot ersättning. De betalningar som medlemmarna betalar till föreningen motsvaras inte av några tjänster som föreningen tillhandahåller medlemmarna vilket medför att det i detta förhållande inte förekommer någon omsättning. Skatteverket anser inte att föreningen tillhandahåller någon underhållstjänst till medlemmen när nätet ägs av föreningen och används av föreningen genom att det upplåts till kommunikationsoperatören. Även om medlemmen har en indirekt nytta av att nätet fungerar så är underhållstjänsten i denna situation direkt tillhandahållen till och konsumerad av nätägaren eller av den till vilket nätet upplåts. Medlemmen varken äger eller förfogar över ett nät som behöver underhållas.

text: Sammantaget innebär detta att föreningen är skattskyldig för upplåtelse av fibernät till kommunikationsoperatören och ska ta ut och redovisa mervärdesskatt på ersättningen från denna. Mervärdesskatt ska inte redovisas på betalningarna från medlemmarna. Föreningen har avdragsrätt för ingående skatt på de kostnader den har för att kunna upplåta nätet, t.ex. kostnader för anläggandet och underhåll av fibernätet.

text: 4.6.2 Upplåtelse av nät till kommunikationsoperatör - utan ersättning

text: I denna modell är förutsättningarna de samma som i avsnitt 4.6.1 förutom att föreningen inte får någon ersättning från kommunikationsoperatören. Eftersom det planerade området har ett begränsat antal möjliga användare som kommer att köpa tjänster av tjänsteleverantörerna är föreningen tvungen att upplåta nätet utan ersättning till kommunikationsoperatören. Det är inte ekonomiskt försvarbart för kommunikationsoperatören att både investera i utrustning som aktiverar nätet och samtidigt betala ersättning till föreningen. De kostnader som operatören har för nätet måste ställas mot förväntade intäkter från tjänsteleverantörerna.

text: Enligt Skatteverkets bedömning är relationen mellan parterna densamma som i den första bilden och den beskrivning av tjänsterna som finns i avsnitt 4.6.1.

text: För att det ska vara fråga om en omsättning så krävs att de identifierade tjänsterna tillhandahålls mot ersättning som direkt kan kopplas till tjänsten ifråga.

text: Följande betalningar finns i modellen.

text: Betalning från medlemmarna avseende underhåll av nät. Betalning från kommunikationsoperatören för Stamnäts upplåtelse av nät. Betalning från medlem för tjänsteleverantörens tjänster avseende Internet, TV och telefoni. Betalning från tjänsteleverantören för kommunikationsoperatörens distribution.

text: Ur föreningens synpunkt föreligger det ingen omsättning. Upplåtelsen av fibernätet till kommunikationsoperatören sker utan ersättning. De betalningar som medlemmarna betalar till föreningen motsvaras inte av några tjänster som föreningen tillhandahåller till medlemmarna vilket medför att det i denna del inte förekommer någon skattepliktig omsättning. Skatteverket anser inte att föreningen tillhandahåller någon underhållstjänst till medlemmen när nätet ägs av föreningen och används av föreningen genom att det upplåts till kommunikationsoperatören. Även om medlemmen har en indirekt nytta av att nätet fungerar så är en underhållstjänst i denna situation direkt tillhandahållen till och konsumerad av nätägaren eller av den till vilket nätet upplåts. Medlemmen varken äger eller förfogar över ett nät som behöver underhållas.

text: Sammantaget innebär detta att föreningen inte bedriver någon ekonomisk verksamhet och föreningen är därmed inte skattskyldig till mervärdesskatt. Föreningen har inte heller någon avdragsrätt för ingående skatt på de kostnader den har för att kunna upplåta nätet, t.ex. kostnader för anläggande och underhåll av fibernätet. Samma synsätt gäller om föreningen endast tar ut en symbolisk ersättning av kommunikationsoperatören. Skatteverket anser inte att det är möjligt för föreningen att skapa skattskyldighet, med avdragsrätt för ingående skatt på kostnader för anläggningen som följd, genom att ta ut en symbolisk ersättning av operatören.

text: Se även avsnitt 4.6.8 som speciellt behandlar denna modell för en samfällighetsförening.

text: 4.6.3 Föreningen är kommunikationsoperatör genom avtal med tjänsteleverantörer

text: Bredbandsföreningen anlägger ett passivt fibernät från närmaste befintliga nät till medlemmarnas fastigheter. Medlemmarna betalar löpande för nätets underhåll. Beslut finns i föreningen om att nätet ska vara öppet, dvs. det ska vara möjligt för olika tjänsteleverantörer att leverera tjänster till medlemmarna. Föreningen tänker själv fungera som kommunikationsoperatör. Detta kan ske genom att det är föreningen som tillför utrustning som aktiverar nätet och förvärvar rätten att använda övriga nät som krävs för att göra det möjligt att distribuera tjänster från en tjänsteleverantör till medlemmarna. Detta kan också ske genom att den köper hela distributionstjänsten från en kommunikationsoperatör som i sin tur har avtal med övriga nätägare. Den senare varianten visas inte här men medför samma resultat för föreningen.

text: Föreningen har också avtal med olika tjänsteleverantörer om att mot en marknadsmässig ersättning distribuera tjänsteleverantörens tjänster.

text: Skatteverket anser att föreningen inte tillhandahåller medlemmarna några tjänster. Föreningens utåtriktade tjänster i sin roll som kommunikationsoperatören består i att den tillhandahåller en distribution av tjänster till tjänsteleverantören.

text: För att det ska vara fråga om en omsättning så krävs att de identifierade tjänsterna tillhandahålls mot ersättning som direkt kan kopplas till tjänsten ifråga. Ersättningen får inte endast vara symbolisk. Är ersättningen endast symbolisk så bedöms den på samma sätt som om ingen ersättning utgår (se avsnitt 4.3 och 4.6.2).

text: Följande betalningar finns i modellen.

text: Betalning från medlemmarna avseende underhåll av nät. Betalning från bredbandsföreningen för Stamnäts upplåtelse av nät. Betalning från medlem för tjänsteleverantörens tjänster avseende Internet, TV och telefoni. Betalning från tjänsteleverantören för bredbandföreningens distribution.

text: Ur föreningens synpunkt föreligger det en omsättning genom att den distribuerar tjänster åt tjänsteleverantören mot ersättning. De betalningar som medlemmarna betalar till föreningen motsvaras inte av några tjänster som föreningen tillhandahåller till medlemmarna vilket medför att det i detta förhållande inte förekommer någon skattepliktig omsättning. Skatteverket anser inte att föreningen tillhandahåller någon underhållstjänst till medlemmen när nätet ägs av föreningen och används av föreningen. Även om medlemmen har en indirekt nytta av att nätet fungerar så är en underhållstjänst i denna situation direkt tillhandahållen till och konsumerad av nätägaren. Medlemmen varken äger eller förfogar över ett nät som behöver underhållas.

text: Sammantaget innebär detta att föreningen är skattskyldig för distribution av tjänster åt tjänsteleverantören och ska ta ut och redovisa mervärdesskatt på ersättningen från denna. Mervärdesskatt ska inte redovisas på betalningarna från medlemmarna. Föreningen har avdragsrätt för ingående skatt på de kostnader den har för att kunna tillhandahålla distributionstjänsten, t.ex. kostnader för anläggande och underhåll av fibernätet.

text: 4.6.4 Föreningen är kommunikationsoperatör genom avtal med medlemmarna

text: I denna modell är förutsättningarna desamma som i avsnitt 4.6.3 förutom att föreningen i stället för att ha ett avtal med tjänsteleverantören har ett avtal med medlemmarna om att distribuera tjänsterna. Medlemmarna betalar löpande en marknadsmässig ersättning till föreningen för distributionstjänsten. I denna modell visas alternativet där föreningen köpt distributionstjänsten av en kommunikationsoperatör.

text: Det blir ingen skillnad om föreningen själv tillför aktiv utrustning och har avtal med andra nätägare om användning av nät och på detta sätt fungerar som kommunikationsoperatör.

text: Skatteverket anser att föreningens utåtriktade tjänster i sin roll som kommunikationsoperatören består i att den tillhandahåller en distribution av tjänster till medlemmarna.

text: För att det ska vara fråga om en omsättning så krävs att de identifierade tjänsterna tillhandahålls mot en ersättning som direkt kan kopplas till tjänsten ifråga. Ersättningen får inte endast vara symbolisk. Är ersättningen endast symbolisk så bedöms den på samma sätt som om ingen ersättning utgår (se avsnitt 4.3 och 4.6.2).

text: Följande betalningar finns i modellen.

text: Betalning från medlemmarna avseende distribution. Betalning från bredbandsföreningen för distribution. Betalning från medlem för tjänsteleverantörens tjänster avseende Internet, TV och telefoni.

text: Ur föreningens synpunkt föreligger det en skattepliktig omsättning genom att den distribuerar tjänster till medlemmarna mot en ersättning. Alla de betalningar som medlemmarna betalar till föreningen ska ingå i beskattningsunderlaget för mervärdesskatt utom i det fall de utgör en medlemsavgift eller ett kapitaltillskott som saknar ett direkt samband med tillhandahållandet. Föreningen har avdragsrätt för ingående skatt på de kostnader den har för att kunna tillhandahålla distributionstjänsten, t.ex. kostnader för anläggande och underhåll av fibernätet.

text: En ersättning som betalas av medlemmarna i en samfällighetsförening inom ramen för ett myndighetsbeslut anses inte utgöra någon omsättning, se avsnitt 4.6.8 och 4.6.9.

text: 4.6.5 Upplåtelse av nät till medlemmarna - mot ersättning

text: Bredbandsföreningen anlägger ett passivt fibernät från närmaste befintliga nät till medlemmarnas fastigheter. Beslut finns i föreningen om att nätet ska vara öppet, dvs. det ska vara möjligt för olika tjänsteleverantörer att leverera tjänster till medlemmarna. Föreningen upplåter nätet mot en marknadsmässig ersättning till medlemmarna.

text: Medlemmarna ingår enskilda avtal med en kommunikationsoperatör om att denne ska aktivera nätet och distribuera tjänster från tjänsteleverantören till medlemmen. Operatören äger eller har rätten att använda de övriga nät som krävs för att göra det möjligt att distribuera tjänster från en tjänsteleverantör till medlemmarna.

text: En eller flera tjänsteleverantörer erbjuder sina tjänster i det aktuella nätet. Tjänsteleverantören ingår avtal med medlemmarna att mot ersättning leverera bredband, TV och telefoni direkt till medlemmarna.

text: Skatteverket anser att föreningens utåtriktade tjänster i sin roll som nätägare består i att den upplåter nätet till medlemmarna.

text: Följande betalningar finns i modellen.

text: Betalning från medlem avseende upplåtelse av nät. Betalning från medlem för kommunikationsoperatörens distribution Betalning från medlem för tjänsteleverantörens tjänster avseende Internet, TV och telefoni.

text: Ur föreningens synpunkt föreligger det en skattepliktig omsättning genom att den upplåter fibernätet till medlemmarna mot en ersättning. Alla de betalningar som medlemmarna betalar till föreningen ska ingå i beskattningsunderlaget för mervärdesskatt utom i det fall de utgör en medlemsavgift eller ett kapitaltillskott som saknar ett direkt samband med tillhandahållandet. Föreningen har avdragsrätt för ingående skatt på de kostnader den har för att kunna tillhandahålla distributionstjänsten, t.ex. kostnader för anläggande och underhåll av fibernätet.

text: 4.6.6 Föreningen som tjänsteleverantör

text: Bredbandsföreningen anlägger ett passivt fibernät från närmaste befintliga nät till medlemmarnas fastigheter. Föreningen har ingått avtal med en tjänsteleverantör som också är kommunikationsoperatör där den ger denne ensamrätt att under ett antal år via föreningen leverera sina tjänster till föreningens medlemmar. Kommunikationsoperatören tillför utrustning som aktiverar nätet. Operatören äger eller har rätten att använda de övriga nät som krävs för att göra det möjligt att distribuera tjänster till medlemmarna.

text: De enskilda medlemmarna ingår avtal med föreningen om att via föreningen köpa tjänsteleverantörens tjänster i form av bredband, TV och telefoni. För detta betalar medlemmen en marknadsmässig ersättning.

text: Skatteverket anser att föreningen tillhandahåller medlemmarna tjänster i form av Internet, TV och IP-telefoni.

text: För att det ska vara fråga om en omsättning så krävs att de identifierade tjänsterna tillhandahålls mot en ersättning som direkt kan kopplas till tjänsten ifråga.

text: Följande betalningar finns i modellen.

text: Betalning från bredbandsföreningen för tjänster avseende Internet, TV och telefoni. Betalning från medlemmarna för tjänster avseende Internet, TV och telefoni.

text: Ur föreningens synpunkt föreligger det en omsättning genom att den tillhandahåller tjänster till medlemmarna mot ersättning. Alla de betalningar som medlemmarna betalar till föreningen ska ingå i beskattningsunderlaget för mervärdesskatt utom i det fall de utgör en medlemsavgift eller ett kapitaltillskott som saknar ett direkt samband med tillhandahållandet.

text: Föreningen har avdragsrätt för ingående skatt på de kostnader den har för att kunna tillhandahålla tjänsterna, t.ex. kostnader för anläggande och underhåll av fibernätet.

text: 4.6.7 Upplåtelse av nät till tjänsteleverantör - mot ersättning

text: Samma förutsättningar som i avsnitt 4.6.1 med den skillnad att föreningen har ingått ett avtal med en operatör som också är tjänsteleverantör där den upplåter fibernätet mot en marknadsmässig ersättning. Avtalet ger tjänsteleverantören ensamrätt att under ett antal år leverera sina tjänster till föreningens medlemmar.

text: De enskilda medlemmarna ingår avtal med tjänsteleverantören om köp av tjänster i form av bredband, TV och telefoni.

text: Skatteverket anser att föreningen inte tillhandahåller medlemmarna några tjänster. Föreningens utåtriktade tjänster tillhandahålls till tjänsteleverantören genom en upplåtelse av fibernätet.

text: Följande betalningar finns i modellen.

text: Betalning från medlemmarna avseende underhåll av nät. Betalning från tjänsteleverantören för föreningens upplåtelse av nät. Betalning från medlem för tjänsteleverantörens tjänster avseende Internet, TV och telefoni.

text: Ur föreningen synpunkt föreligger det en omsättning genom att den upplåter fibernätet till tjänsteleverantören mot ersättning. De betalningar som medlemmarna betalar till föreningen motsvaras inte av några tjänster som föreningen tillhandahåller till medlemmarna vilket medför att det i denna del inte förekommer någon omsättning. Skatteverket anser inte att föreningen tillhandahåller någon underhållstjänst till medlemmen när nätet ägs av föreningen och används av föreningen genom att det upplåts till tjänsteleverantören. Även om medlemmen har en indirekt nytta av att nätet fungerar så är en underhållstjänst i denna situation direkt tillhandahållen till och konsumerad av nätägaren eller av den till vilket nätet upplåts. Medlemmen varken äger eller förfogar över ett nät som behöver underhållas.

text: Sammantaget innebär detta att föreningen är skattskyldig för upplåtelse av fibernät till tjänsteleverantören och ska ta ut och redovisa mervärdesskatt på ersättningen från denna. Mervärdesskatt ska inte redovisas på betalningarna från medlemmarna. Föreningen har avdragsrätt för ingående skatt på de kostnader den har för att kunna upplåta nätet, t.ex. kostnader för anläggande och underhåll av fibernätet.

text: Skulle nätet upplåtas utan ersättning eller mot endast en symbolisk ersättning blir slutsatserna desamma som i avsnitt 4.3 och 4.6.2. Föreningen bedriver inte någon ekonomisk verksamhet och är därmed inte skattskyldig till mervärdesskatt. Föreningen har inte heller någon avdragsrätt för ingående skatt på de kostnader den har för att kunna upplåta nätet, t.ex. kostnader för anläggande och underhåll av fibernätet.

text: 4.6.8 Samfällighetsförening med endast myndighetsbeslut

text: I denna modell för utbyggnad är förutsättningarna i princip de samma som i avsnitt 4.6.2 förutom att utbyggnaden görs av en samfällighetsförening där föreningen enligt stadgarna förvaltar gemensamhetsanläggningen. Alla kostnader för anläggning och drift fördelas lika mellan medlemmarna i enlighet med Lantmäteriets anläggningsbeslut och betalningen av kostnaderna sker inom ramen för myndighetsbeslutet. Föreningen upplåter nätet utan ersättning till kommunikationsoperatören. Tjänsteleverantören ingår avtal med medlemmarna att mot ersättning leverera bredband, TV och telefoni direkt till medlemmarna.

text: Följande bild illusterar de tjänster som enligt Skatteverkets bedömning tillhandahålls mellan de inblandade parterna.

text: Skatteverket anser att samfällighetsföreingen inte tillhandahåller medlemmarna någon annan tjänst än förvaltning av gemenskapshetsanläggningen. Föreningens utåtriktade tjänster tillhandahålls till kommunikationsoperatören genom uppåtelse av fibernätet.

text: Följande betalningar finns i modellen.

text: Betalning från medlemmarna avseende förvaltning. Betalning från kommunikationsoperatören för Stamnäts upplåtelse av nät. Betalning från medlem för tjänsteleverantörens tjänster avseende Internet, TV och telefoni. Betalning från tjänsteleverantören för kommunikationsoperatörens distribution.

text: Ur föreningens synpunkt föreligger det ingen omsättning. Upplåtelse av fibernätet till kommunikationsoperatören sker utan ersättning. Ersättningen från medlemmarna baseras inte på ett kontraktsförhållande mellan föreningen och medlemmarna utan avser det förvaltningsuppdrag som föreningen har enligt sina stadgar. Detta innebär att föreningen inte bedriver någon ekonomisk verksamhet och därmed inte är skattskyldig till mervärdesskatt. Föreningen har inte någon avdragsrätt för ingående skatt på de kostnader den har för att kunna förvalta nätet, t.ex. kostnader för anläggande och underhåll av fibernätet.

text: 4.6.9 Samfällighetsförening med myndighetsbeslut och annat avtal

text: I denna modell för utbyggnad är förutsättningarna i princip de samma som i avsnitt 4.6.8 förutom att försäljningen av tjänster avseende Internet, TV och telefoni delvis sker genom samfällighetsföreningen. Utöver betalning från medlemmarna inom ramen för Lantmäteriets anläggningsbeslut betalar medlemmarna för tjänsterna till föreningen. Föreningen upplåter nätet utan ersättning till kommunikationsoperatören. Tjänsteleverantören ingår avtal med föreningen att mot ersättning leverera ett basutbud avseende bredband, TV och telefoni. Medlemmarna kan sedan teckna avtal om ytterligare tjänster direkt med tjänsteleverantören.

text: Skatteverket anser att samfällighetsföreingen tillhandahåller medlemmarna tjänster avseende Internet, TV och telefoni utöver förvaltning av gemenskapshetsanläggningen. Föreningens tjänster tillhandahålls till kommunikationsoperatören genom upplåtelse av fibernätet.

text: Följande betalningar finns i modellen.

text: Betalning från medlemmarna avseende förvaltning. Betalning från föreningen för tjänsteleverantörens tjänster avseende Internet, TV och telefoni. Betalning från medlem för föreningens tjänster avseende Internet, TV och telefoni. Betalning från medlem för tjänsteleverantörens tjänster avseende Internet, TV och telefoni.

text: Ur föreningens synpunkt föreligger det en omsättning genom att den säljer tjänster avseende Internet, TV och telefoni till medlemmarna mot ersättning. I övrigt föreligger det ingen omsättning. Upplåtelse av fibernätet till kommunikationsoperatören sker utan ersättning. Ersättningen från medlemmarna som avser anläggningen baseras inte på ett kontraktsförhållande mellan föreningen och medlemmarna utan avser det förvaltningsuppdrag som föreningen har enligt sina stadgar.

text: Sammantaget innebär detta att föreningen bedriver ekonomisk verksamhet och är skattskyldig när det gäller försäljning av tjänster avseende Internet, TV och telefoni till medlemmarna. Upplåtelsen av fibernät utan ersättning utgör inte någon ekonomisk verksamhet. Mervärdesskatt ska redovisas på försäljningen av tjänster men inte på betalningarna från medlemmarna som avser det förvaltningsuppdrag som föreningen har enligt sina stadgar. Föreningen har avdragsrätt för ingående skatt på de kostnader den har för att tillhandahålla tjänsterna t.ex. kostnader för att köpa in tjänsterna från tjänsteleverantören. Föreningen har inte någon avdragsrätt för ingående skatt på de kostnader den har för att kunna bygga och förvalta nätet, t.ex. kostnader för anläggande och underhåll av fibernätet.

text: 4.6.10 Nedgrävning av kanalisation

text: En bredbandsförening åtar sig att gräva ned kanalisation till en nätägare som inte är ett byggbolag. Nätägaren äger och tillhandahåller de rör som ska grävas ned. När kanalisationen är på plats är den nätägarens egendom.

text: Även här är ersättningen av betydelse. Om grävningsarbetet görs mot marknadsmässig ersättning föreligger en omsättning som medför att föreningen är skattskyldig och har rätt till avdrag för ingående skatt.

text: Utförs arbeten utan ersättning eller mot en symbolisk ersättning bedriver föreningen ingen ekonomisk verksamhet och är därmed inte skattskyldig till mervärdesskatt. Föreningen har då heller inte någon avdragsrätt för ingående skatt på de kostnader den har för att kunna tillhandahålla grävningstjänsten.

text: 4.6.11 Upplåtelse av kanalisation

text: En bredbandsförening investerar i kanalisation där den gräver ned rör som den äger. När kanalisationen är på plats är den föreningens egendom. Föreningen upplåter kanalisationen till en operatör som blåser den med fiber.

text: Då upplåtelse av kanalisation utgör upplåtelse av fastighet, dvs. en tjänst som är undantagen från skatteplikt, krävs frivillig skattskyldighet för fastighetsupplåtelse för att föreningen ska vara skattskyldig. För frivillig skattskyldighet krävs att upplåtelsen sker mot ersättning, för stadigvarande användning i verksamhet som medför skattskyldighet och att föreningen angett utgående skatt i en faktura för upplåtelsen. När föreningen är frivilligt skattskyldig föreligger avdragsrätt för ingående skatt på kostnader som avser fastighetsupplåtelsen.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 472337-13/111

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Landstingens utbetalningar av läkarvårdsersättning och sjukgymnastikersättning

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Landsting kan under vissa förutsättningar betala ut läkarvårdsersättning och sjukgymnastikersättning utan skyldighet att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter trots att mottagaren enligt samverkansavtalet (vårdgivaren) är en fysisk person med A-skatt. Detta gäller om mottagaren kan visa att denne inte är skattskyldig för ersättningen utan den är hänförlig till en verksamhet som bedrivs av en juridisk person där mottagaren är verksam, samt att den juridiska personen har F-skatt.

type: stycke

text: Detta särskilda förfarande är avsett att enbart kunna tillämpas på läkarvårds- och sjukgymnastikersättningar och under nämnda förutsättningar. När det gäller ersättningar i övrigt från landstingen till läkare och andra tillämpas huvudregeln att avtalspartens skatteform avgör skyldigheten att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter.

text: 2 Frågeställning

text: Landstingen ingår fortlöpande avtal med läkare och sjukgymnaster (vårdgivare) i privat verksamhet om olika ersättningar för utförda vårdtjänster, och betalar sedan ut läkarvårdsersättning och sjukgymnastikersättning. Betalningen går normalt till det konto som vårdgivaren anvisat. Dessa samverkansavtal ingås enligt gällande lagstiftning med själva läkaren respektive sjukgymnasten (fysiska personen), trots att dessa i många fall bedriver sin verksamhet i bolagsform (juridisk person). I normalfallet har sådan läkare eller sjukgymnast A-skatt medan bolaget har F-skatt. Fråga har uppkommit om landstinget har skyldighet att innehålla skatt och betala arbetsgivaravgifter med hänvisning till att avtalsparten har A-skatt.

text: Skatteverket har i tidigare ställningstagande den 4 november 2009 – Beskattning av ersättning som läkare och sjukgymnaster kan erhålla vid s.k. ersättningsetablering, dnr

text: 131 818441-09/111

text: – redovisat sin syn på hur beskattning bör ske vid avyttring av sådan verksamhet.

text: I dokumentet används genomgående begreppet landsting, men motsvarande tillämpning gäller i förekommande fall även för regioner, kommuner och Försäkringskassan.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Skyldighet att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter

text: Fysisk eller juridisk person som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet kan efter ansökan godkännas för F-skatt, jfr

text: 9 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL.

text: Den som betalar ut ersättning för arbete som är skattepliktig ska göra skatteavdrag vid varje tillfälle då utbetalning sker, se

text: 10 kap. 2 §

text: SFL. Skatteavdrag ska inte göras om den som tar emot sådan ersättning är godkänd för F-skatt antingen när ersättningen bestäms eller när den betalas ut, se

text: 10 kap. 11 § första stycket

text: SFL.

text: Den som utger avgiftspliktig ersättning, t.ex. lön eller annan ersättning för arbete, till en fysisk person ska normalt betala arbetsgivaravgifter, såvida inte mottagaren är godkänd för F-skatt antingen när ersättningen bestäms eller när den betalas ut, se

text: 2 kap.

text: och

text: 5 §§

text: socialavgiftslagen (2000:980)

text: 3.2 Lagstiftning om vårdersättningar

text: Här redovisas utdrag ur den lagstiftning som reglerar de vårdersättningar som här är i fråga.

text: 3.2.1 Läkarvårdsersättning

text: I lagen (

text: ) om läkarvårdsersättning finns bestämmelser om vissa ersättningar till läkare i privat verksamhet i primärvården och den öppna hälso- och sjukvården i övrigt och om patientavgifter i samband därmed (läkarvårdsersättning).

text: I övrigt framgår av lagen:

text: Läkarvårdsersättning lämnas endast till läkare som har samverkansavtal med landstinget rörande sin verksamhet (5 §).

text: En läkare i privat verksamhet som ger vård enligt avtal med landstinget får ta emot ersättning från landstinget på de villkor och enligt de grunder som landstinget och läkaren kommit överens om. Vårdavtalet gäller i stället för bestämmelserna i denna lag (5 §).

text: Landstinget ska svara för den läkarvårdsersättning som inte täcks av patientavgiften. Försäkringskassan får efter överenskommelse med landstinget ha hand om utbetalning av läkarvårdsersättning (6 §).

text: För att läkarvårdsersättning ska lämnas krävs att läkaren har specialistkompetens och bedriver mottagningsverksamhet inom sin specialitet i öppen vård för enskilda patienter (7§).

text: Läkarvårdsersättning för viss åtgärd ska lämnas med ett belopp som utgör skälig ersättning för läkarens arbete och kostnader. Genom patientavgiften betalar patienten med vissa undantag hela eller del av arvodet (15 §).

text: För vård som ges av en läkare som får ersättning enligt denna lag får patienten normalt avkrävas en patientavgift (22 §).

text: En läkare som begär ersättning ska medverka till att den egna verksamheten kan följas upp och utvärderas. Läkaren ska årligen till landstinget lämna en redovisning med uppgifter om mottagningens personal och medicintekniska utrustning samt om utförda vårdåtgärder och antalet patientbesök. Läkaren ska även på begäran av landstinget lämna ytterligare de uppgifter som behövs för kontroll av begärd ersättning (26 §).

text: I förordning (

text: ) om läkarvårdsersättning anges vilka specialistkompetenser som kan medges läkarvårdsarvode, samt vilka arvoden som kan lämnas.

text: 3.2.2 Sjukgymnastikersättning

text: För sjukgymnaster tillämpas lag (

text: ) om ersättning för sjukgymnastik, om vissa ersättningar till sjukgymnaster i privat verksamhet i den öppna hälso- och sjukvården och om patientavgifter i samband därmed (sjukgymnastikersättning).

text: I övrigt framgår av lagen:

text: Sjukgymnastikersättning lämnas endast till sjukgymnast som har samverkansavtal med landstinget rörande sin verksamhet (5 §).

text: En sjukgymnast i privat verksamhet som ger sjukgymnastik enligt avtal med landstinget får ta emot ersättning från landstinget på de villkor och enligt de grunder som landstinget och sjukgymnasten kommit överens om. Vårdavtalet gäller i stället för bestämmelserna i denna lag (5 §).

text: Landstinget ska svara för den sjukgymnastikersättning som inte täcks av patientavgiften. Försäkringskassan får efter överenskommelse med landstinget ha hand om utbetalning av sjukgymnastikersättning (6 §).

text: Sjukgymnastikersättning ska lämnas för sjukgymnastik som ges av en legitimerad sjukgymnast (7 §).

text: Sjukgymnastikersättning för viss åtgärd ska lämnas med ett belopp som utgör skälig ersättning för sjukgymnastens arbete och kostnader. Genom patientavgiften betalar patienten med vissa undantag hela eller del av arvodet (15 §).

text: För sjukgymnastik som ges av en sjukgymnast som får ersättning enligt denna lag får patienten normalt avkrävas en patientavgift (22 §).

text: En sjukgymnast som begär ersättning ska medverka till att den egna verksamheten kan följas upp och utvärderas. Sjukgymnasten ska årligen till landstinget lämna en redovisning med uppgifter om mottagningens personal och medicintekniska utrustning samt om utförda vårdåtgärder och antalet patientbesök. Sjukgymnasten ska även på begäran av landstinget lämna ytterligare de uppgifter som behövs för kontroll av begärd ersättning (25 §).

text: I förordning (

text: ) om ersättning för sjukgymnastik regleras vilka arvoden som kan ges.

text: 4 Bedömning

text: När det gäller skyldighet att innehålla skatt och betala arbetsgivaravgifter är huvudregeln att det är mottagarens skatteform, A- eller F-skatt, som styr utbetalarens skyldighet att innehålla skatt och betala arbetsgivaravgifter. I normalfallet anses med mottagare den avtalspart som utbetalaren ingått ett avtal med om att utföra vissa tjänster eller arbetsuppgifter. Om verksamheten bedrivs som enskild näringsverksamhet är den fysiska personens skatteform direkt avgörande för utbetalarens skyldigheter.

text: I de fall verksamheten bedrivs av en juridisk person har avtalsparten (läkaren eller sjukgymnasten) normalt A-skatt och utgångsläget kan då sägas vara att landstingen har skyldighet att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter vid utbetalning av läkarvårds- och sjukgymnastikersättning.

text: Vid bedömning av vilka skyldigheter som ska anses föreligga måste dock även beaktas vem som är skattskyldig för ersättningen. Om ersättningen, oavsett samverkansavtalets utformning, är hänförlig till en juridisk person som bedriver verksamheten finns skäl att inte jämställa ersättningen med lön för den fysiska person som är avtalspart. Det ska då vara klarlagt att det är den juridiska personen som bedriver och är skattskyldig för vårdverksamheten vid mottagningen, redovisar intäkterna i form av patientavgifter och landstingens ersättningar och som har kostnaderna för lokaler, utrustning och personal m.m. Skatteverket har även i ställningstagandet om avyttring av ersättningsetablering (jfr avsnitt 2 ovan) godtagit att sådan verksamhet kan bedrivas i bolagsform. I sådana fall, och under förutsättning att bolaget har F-skatt, bör någon skyldighet för landstinget att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter därför inte finnas.

text: Vid denna bedömning bör även beaktas att landstingen enligt lagtextens utformning saknar möjlighet att ingå samverkansavtal med annan part än läkaren eller sjukgymnasten, oberoende av i vilken juridisk form verksamheten faktiskt bedrivs.

text: För att skatterättsligt godta ett sådant undantag från huvudregeln måste dock krävas att förhållandet mellan de tre parterna – landstinget, vårdgivaren (läkaren alternativt sjukgymnasten) och vårdbolaget – är tydligt reglerat parterna emellan.

text: Som framgår av avsnitt 3.2 ovan ska en vårdgivare som begär ersättning medverka till att den egna verksamheten kan följas upp och utvärderas. Vårdgivaren ska årligen till landstinget lämna en redovisning med uppgifter om mottagningens personal och medicintekniska utrustning samt om utförda vårdåtgärder och antalet patientbesök och ska även på begäran av landstinget lämna ytterligare de uppgifter som behövs för kontroll av begärd ersättning. Denna skyldighet ger landstingen möjlighet att vid avtalstidpunkten och även fortlöpande begära in underlag för att säkerställa att ersättningarna betalas ut till rätt mottagare. Det får inte finnas utrymme för en vårdgivare att styra utbetalningar av ersättning till andra mottagare än det bolag som bedriver vårdverksamheten och där vårdgivaren själv är verksam.

text: För att skyldighet att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter inte ska finnas i dessa fall bör följande dokumentation finnas hos landstinget;

text: läkarens/sjukgymnastens namn och personnummer,

text: läkarens/sjukgymnastens ställning i den juridiska personen, det ska framgå att denne är verksam och om denne är anställd, delägare, firmatecknare, styrelseledamot, VD etc.,

text: namn, organisationsnummer och verksamhetsadress för den juridiska person som bedriver vårdverksamheten,

text: uppgift att den juridiska personen är godkänd för F-skatt,

text: intygande att den juridiska personen redovisar intäkterna av verksamheten, dvs. landstingets ersättning och motsvarande patientavgifter, intygandet kan lämnas av läkaren/sjukgymnasten själv om denne är ansvarig för verksamheten i egenskap av delägare, VD eller styrelseledamot, eller i övriga fall av t.ex. revisor,

text: underlag som visar att det konto som anvisats för landstingets utbetalningar tillhör den juridiska personen, t.ex. kontoutdrag eller intyg från bank.

text: Dokumentationen, t.ex. i form av en blankett som undertecknas av både vårdgivaren och den juridiska personen, bör förnyas årligen och så snart något förhållande ändras. Samma rutiner bör tillämpas även i de fall någon vikarierar i en vårdgivares verksamhet och därför anvisar betalningen till en annan juridisk person eller till ett nytt konto.

text: Avsikten med dokumentationen är att landstinget ska ha tillräckligt underlag för att kunna bedöma om man har skyldighet att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter, och att underlaget för denna bedömning ska kunna kontrolleras i efterhand. Om en senare utredning visar att underlaget varit bristfälligt och att betalning har skett fel mottagare, t.ex. en juridisk person som inte bedriver vårdverksamheten i fråga, kan det medföra att mottagaren enligt avtalet med landstinget (fysiska personen) blir beskattad personligen. Vidare kan landstinget, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, retroaktivt få betala arbetsgivaravgifter liksom de skatteavdrag som skulle ha gjorts.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 472941-05/111

status: upphävt

text: OBS! Detta ställningstagande har ersatts av Skatteverkets ställningstagande 2010-01-27, dnr

text: 131 934489-09/111

text: fr.o.m. den 1 januari 2010.

text: 1 Sammanfattning

text: Handel med elcertifikat och liknande rättigheter utgör sådana omsättningar som är skattepliktiga enligt

text: 3 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, och omsättningsland för dessa tillhandahållanden ska avgöras utifrån

text: 5 kap. 7 §

text: ML.

text: Denna skrivelse ersätter delvis skrivelse från 2003-05-26 med dnr

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Skatteverket har genom skrivelse från 2005-08-31 med dnr

text: 130 377585-05/111

text: redogjort för sin uppfattning om att handel med utsläppsrätter mervärdesskatterättsligt ska behandlas som skattepliktiga tillhandahållanden. Skrivelsen har meddelats med hänsyn till lämnad riktlinje från mervärdesskattekommittén från det 75:e mötet.

text: Både elcertifikat och utsläppsrätter är bärare av lagreglerade rättigheter gentemot staten att agera på ett visst sätt. Eftersom elcertifikat rättsligt liknar utsläppsrätter har frågan uppkommit om inte tidigare ställningstagande genom skrivelse från 2003-05-26 med dnr

text: borde ändras.

text: Med handel med elcertifikat förstås såväl omsättning som förmedling (i eget namn eller i annans namn) av elcertifikat.

text: I framtiden kan förekomma handel med andra rättigheter som liknar handel med elcertifikat och utsläppsrätter, t.ex. de föreslagna drivmedelscertifikaten. Även sådana framtida rättigheter kommer att behandlas i denna skrivelse.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 3 kap. 1 § första stycket

text: ML är omsättning av varor och tjänster samt import skattepliktiga om inget annat anges i samma kapitel.

text: Av

text: 3 kap. 9 § första stycket

text: ML framgår att från skatteplikt undantas omsättning av bank- och finansieringstjänster samt sådan omsättning som utgör värdepappershandel eller därmed jämförlig verksamhet. Med värdepappershandel förstås omsättning och förmedling av aktier, andra andelar och fordringar.

text: I artikel 13 B d 5 i sjätte direktivet (

text: ) undantas vissa transaktioner avseende värdepapper från skatteplikt.

text: Av

text: prop. 2002/03:40 s. 52

text: f framgår att elcertifikaten ska bedömas som finansiella instrument. Med finansiellt instrument avses fondpapper och andra rättigheter eller förpliktelser avsedda för handel på värdepappersmarknaden. Oavsett vem som är innehavare av ett elcertifikat är de grundläggande egenskaperna att det är bärare av en rättighet mot staten, att certifikaten kan omsättas och att de har ett marknadsvärde.

text: Vidare framgår av s. 62 f i nämnda prop. att när det gäller de mervärdesskatterättsliga konsekvenserna av förslaget konstateras att gällande regler om mervärdesskatt bygger på harmoniserade och tvingande regler inom EG. Någon särskild beskattningsordning för transaktioner med elcertifikat kan inte tillskapas ensidigt av Sverige. Det ankommer i första hand på de tillämpande myndigheterna att göra dessa bedömningar. Enligt propositionen är det således i detta sammanhang inte möjligt att göra annat än vissa allmänna antaganden rörande denna fråga.

text: Genom skrivelse 2003-05-26 med dnr

text: har Riksskatteverket angett att handel med elcertifikat utgör sådana tillhandahållanden som är undantagna från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 9 §

text: ML. Vidare framgår av skrivelsen att inlösen av garantipris inte grundar sig på någon egentlig avtalssituation om utbyte av prestationer mellan parterna. Därför föreligger ingen omsättning mot vederlag mellan elproducenten och Energimyndigheten i dessa situationer. Inlösen mot garantipris får anses falla utanför

text: mervärdesskattelagens

text: tillämpningsområde. Elproducenten ska därför inte redovisa någon mervärdesskatt till följd av att elcertifikatet lösts in till garantipris. Dessutom framgår av skrivelsen att tillhandahållanden med anledning av elleverantörers hantering av kvotplikt utgör skattepliktiga tillhandahållanden med en skattesats om 25 procent. Avdragsbegränsning ska göras med hänsyn till den från skatteplikt undantagna omsättningen (dvs. handel med elcertifikat).

text: Enligt mervärdesskattekommitténs riktlinje från det 75:e mötet som hölls den 14 oktober 2004 utgör handel med utsläppsrätter sådana tillhandahållanden som är skattepliktiga. Av riktlinjen framgår vidare att denna handel inte kan omfattas av undantaget från skatteplikt för finansiella transaktioner i

text: artikel 13

text: B d 5 i sjätte direktivet.

text: Skatteverket har i skrivelse från 2005-08-31 med dnr

text: 130 377585-05/111

text: angett att handel med utsläppsrätter utgör sådana omsättningar som är skattepliktiga enligt

text: 3 kap. 1 §

text: ML.

text: Av artikel 4.18 i Europaparlamentets och Rådets direktiv

text: rörande marknader för finansiella instrument framgår att överlåtbara värdepapper är värdepapper, utom betalningsmedel, som kan bli föremål för handel på kapitalmarknaden, t.ex.

text: a) aktier och andra värdepapper som motsvarar andelar i aktiebolag, bolag med personligt ansvar eller andra enheter samt depåbevis för aktier,

text: b) obligationer eller andra skuldförbindelser, inklusive depåbevis för sådana värdepapper,

text: c) alla andra värdepapper som ger rätt att förvärva eller sälja sådana överlåtbara värdepapper eller som resulterar i en kontantavveckling som beräknas utifrån noteringar för överlåtbara värdepapper, valutor, räntor eller avkastningar, råvaror eller andra index eller mått.

text: Enligt

text: 5 kap. 7 §

text: ML är bland annat olika rättigheter, omsatta utom landet om de tillhandahålls härifrån och förvärvaren är en näringsidkare som i ett annat EG-land har antingen sätet för sin ekonomiska verksamhet eller ett fast etableringsställe till vilket tjänsten tillhandahålls.

text: Denna regel motsvaras av artikel 9.2 e i sjätte direktivet.

text: Av mervärdesskattekommitténs riktlinje från det 75:e mötet som hölls den 14 oktober 2004 framgår att omsättningsland vid handel med utsläppsrätter ska avgöras utifrån artikel 9.2 e i sjätte direktivet. Skatteverket har genom skrivelse 2005-08-31 med dnr

text: angett att omsättningsland för handel med utsläppsrätter ska avgöras utifrån

text: 5 kap. 7 §

text: ML.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Skatteverket gör den bedömningen att trots att elcertifikat civilrättsligt utgör finansiella instrument så ska en särskild mervärdesskatterättslig bedömning göras utifrån gemenskapsrätten. Mervärdesskatterättsligt innebär detta att handel med elcertifikat inte är sådan värdepappershandel som undantas från skatteplikt i Sverige.

text: Begreppet värdepappershandel i

text: 3 kap. 9 §

text: ML ska tolkas i enlighet med vad som omfattas av

text: artikel 13

text: B d 5 i sjätte direktivet.

text: Det framgår av mervärdesskattekommitténs riktlinje från det 75:e mötet och Skatteverkets skrivelse från 2005-08-31 med dnr

text: 130 377585-05/111

text: att handel med utsläppsrätter inte är sådana finansiella transaktioner som omfattas av undantag från skatteplikt enligt varken sjätte direktivet eller

text: 3 kap. 9 §

text: ML. Handel med utsläppsrätter utgör gemenskapsrättsligt inte transaktioner avseende värdepapper och därför kan inte heller denna handel i Sverige utgöra sådan värdepappershandel som är undantagen från skatteplikt.

text: I och med att elcertifikat rättsligt liknar utsläppsrätter anser Skatteverket att den mervärdesskatterättsliga bedömningen av handel med elcertifikat ska vara densamma som för handel med utsläppsrätter.

text: Skatteverket anser därför att handel med elcertifikat och liknande rättigheter utgör sådana tillhandahållanden som är skattepliktiga enligt

text: 3 kap. 1 §

text: ML.

text: Enligt Skatteverket ska omsättningsland för handel med elcertifikat och liknande rättigheter i Sverige avgöras utifrån

text: 5 kap. 7 §

text: ML. Skatteverket finner att handel med elcertifikat och liknande rättigheter är sådana tjänster som omfattas av andra stycket i nämnda paragraf.

text: Detta ställningstagande innebär att handel med elcertifikat utgör skattepliktiga tillhandahållanden och skattesatsen för dessa tillhandahållanden ska vara 25 procent.

text: I skrivelsen rörande elcertifikat från 2003 (dnr

text: ) har angetts att inlösen till garantipris inte utgör någon omsättning och av denna anledning ska denna inlösen inte omfattas av

text: mervärdesskattelagens

text: regler. Skatteverket vidhåller denna uppfattning.

text: Vidare har även elleverantörers hantering av kvotplikt behandlats i skrivelsen från 2003. Där anges att dessa tillhandahållanden utgör skattepliktiga tillhandahållanden med en skattesats om 25 procent. Skatteverket vidhåller även denna uppfattning.

text: Detta ställningstagande innebär att samtliga de omsättningar som behandlades i skrivelsen från 2003 omfattas av skatteplikt. Någon uppdelning av den ingående skatten blir då inte aktuell.

text: I framtiden kan förekomma handel med andra rättigheter som liknar handel med elcertifikat och utsläppsrätter, t.ex. de föreslagna drivmedelscertifikaten. Skatteverket gör den bedömningen att handel med dessa rättigheter bör i mervärdesskattehänseende bedömas på samma sätt som handel med elcertifikat och utsläppsrätter.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 473018-15/111

nyckelord:
Förvaltningsrätt & förfarande
Skattetillägg & andra sanktionsavgifter

title: Obetydligt skattebelopp eller avgiftsbelopp vid uttag av skattetillägg och efterbeskattning enligt skatteförfarandelagen (ersätter tidigare ställningstagande)

text: Sammanfattning

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet från den 1 november 2013, Obetydligt skattebelopp eller avgiftsbelopp vid uttag av skattetillägg och efterbeskattning enligt

text: skatteförfarandelagen

text: (dnr

text: 131 658829-13/111

text: Ändringen av ställningstagandet är föranlett av att bestämmelsen om obetydligt skattebelopp inte ska tillämpas när Skatteverket tar ut skattetillägg när skatteavdrag inte har gjorts.

text: Frågeställning

text: I vilka situationer får Skatteverket inte ta ut skattetillägg eller inte fatta beslut om efterbeskattning på grund av att skattebeloppet eller avgiftsbeloppet är obetydligt?

text: Gällande rätt m.m.

text: Skattetillägg får inte tas ut om det skattebelopp som kunde ha undandragits genom felaktigheten eller passiviteten är obetydligt (49 kap.

text: 10 § 3

text: SFL). Med skatt avses även de avgifter som skattetillägg kan tas ut på (

text: 49 kap 3 § andra stycket

text: SFL).

text: Efterbeskattning enligt 66 kap. 27 § 1-3 SFL får inte beslutas om den avser ett obetydligt skattebelopp eller avgiftsbelopp (

text: 66 kap. 28 § andra stycket

text: SFL).

text: Skatteverket har i ett ställningstagande den 17 juni 2005 ”Beloppsgräns för uttag av skattetillägg och för eftertaxering och efterbeskattning” (dnr

text: 130 358414-05/111

text: ) ansett att 10 procent av ett prisbasbelopp är ett obetydligt skattebelopp.

text: I förarbetena till

text: skatteförfarandelagen

text: anser regeringen att Skatteverkets bedömning i ställningstagandet från 2005 även fortsättningsvis bör vara vägledande (

text: prop. 2010/11:165 s. 1117

text: I bilaga till Skatteverkets ställningstagande från 2005 behandlas beloppsgränser i vissa speciella situationer nämligen när det finns fel inom olika skatteslag, flera fel inom ett skatteslag och fel under flera taxeringsår eller redovisningsperioder.

text: Begreppet taxeringsår finns inte i

text: skatteförfarandelagen

text: . Det har ersatts med beskattningsår. Begreppet eftertaxering har i

text: skatteförfarandelagen

text: ersatts med efterbeskattning.

text: Ett prisbasbelopp ska beräknas för varje år (

text: 2 kap. 6 § socialförsäkringsbalken

text: Bedömning

text: Skatteverket anser att ett skattebelopp eller avgiftsbelopp är obetydligt om det uppgår till högst 10 procent av ett prisbasbelopp.

text: Med skattebelopp avses den faktiska skatten utom i underskottsfall. I dessa fall jämställs med faktisk skatt en fjärdedel av minskningen av underskottet.

text: Ett underlåtet skatteavdrag ska inte jämställas med ett skattebelopp. Bestämmelsen om obetydligt skattebelopp (

text: 49 kap. 10 § 3

text: SFL) ska därför inte tillämpas när Skatteverket tar ut ett skattetillägg på den grunden att ett skatteavdrag inte har gjorts (

text: 49 kap. 9 §

text: SFL).

text: Det är prisbasbeloppet för det år som den aktuella deklarationen rätteligen har eller skulle ha lämnats som ska tillämpas.

text: Skatteverkets bedömning av beloppsgränser i bilagan till ställningstagandet från den 17 juni 2005 Beloppsgräns för uttag av skattetillägg och för eftertaxering och efterbeskattning (dnr

text: 130 358414-05/111

text: ) gäller även när bestämmelserna om obetydligt belopp i

text: skatteförfarandelagen

text: ska tillämpas. Vad som sägs om taxeringsår ska då gälla beskattningsår.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 473430-16/111

title: Sign on fee till idrottsmän bosatta i utlandet

text: Nytt: 2018-08-29

text: Skattesatsen för SINK är fr.o.m. den 1 januari 2018 åter 25 procent. Skattesatsen för A-SINK är oförändrat 15 procent.

text: 1 Sammanfattning

text: Ersättning som betalas ut till i utlandet bosatt (begränsat skattskyldig) idrottsman i samband med undertecknandet av ett avtal om anställning hos svensk arbetsgivare (klubb) ska, utom i undantagsfall, beskattas enligt A-SINK.

text: Detta ställningstagande ersätter Skatteverkets ställningstagande 2006-03-28 (dnr.131 187591-06/111). Det innebär ingen ändring i den materiella bedömningen utan är enbart en uppdatering avseende ändring i SINK, att särskild inkomstskatt numera tas ut med 20 procent av skattepliktig inkomst mot tidigare 25 procent.

text: 2 Frågeställning

text: Inom idrotten utgår ofta ersättning i samband med att en spelare undertecknar ett avtal med en ny arbetsgivare (klubb) om att börja spela för klubben ifråga. Ersättningen brukar kallas ”sign on fee” eller ”signing bonus”. Avtalet kan ibland efterföljas av ytterligare avtal eller i samma avtal innehålla andra mer allmänna löne- och anställningsvillkor.

text: Vad gäller om mottagaren vid undertecknandet av avtalet är begränsat skattskyldig, ska den bonusersättning som betalas ut i och med undertecknandet beskattas enligt SINK eller A-SINK?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Skattskyldiga är, enligt 3 § lagen(

text: ) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, SINK, fysiska personer som är bosatta utomlands och tar emot inkomst som är skattepliktig enligt SINK.

text: Skattepliktig inkomst är avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av annan anställning eller annat uppdrag än hos svenska staten, svensk kommun eller svenskt landsting, i den mån inkomsten förvärvats genom verksamhet här i riket (

text: 5 § 2

text: SINK).

text: Vid beskattning enligt SINK tas skatten ut med 20 procent av skattepliktig inkomst (

text: 7 §

text: SINK).

text: I lagen (

text: ) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., A-SINK, definieras vissa begrepp. Där framgår bl. a att med ”bosatt utomlands” avses om fysisk person att denne är begränsat skattskyldig och att med ”idrottslig verksamhet” menas personligt framträdande inför publik direkt eller genom ljud- eller bildupptagning. Med ”idrottsman” avses den som utövar idrottslig verksamhet (

text: 3 §

text: A-SINK).

text: Av 7 § A-SINK framgår följande:

text: Skattepliktig inkomst för artist, idrottsman eller artistföretag är kontant ersättning eller annat vederlag som uppbärs från Sverige för artistisk eller idrottslig verksamhet som bedrivs i Sverige eller på svenskt fartyg. Som kontant ersättning eller annat vederlag anses också förskott på sådant vederlag.

text: Särskild inkomstskatt tas ut, enligt 9 § A-SINK, med 15 procent av den skattepliktiga inkomsten.

text: I artistbeskattningskommitténs betänkande,

text: SOU 1989:9 s 87

text: f, räknas upp olika tävlingsgrenar, såväl individuella som lagsporter. Man säger där att det saknas anledning att vid beskattningen göra åtskillnad mellan lagsport och individuell sportutövning, att all ekonomisk ersättning, som inte motsvaras av kostnaderna, bör beskattas. I de fall där t ex prispengar och liknande betalas, ska beskattning ske av dessa.

text: I

text: prop. 1990/91:159 s 22

text: ff. uttalas bl. a. följande: ”Artister som tillfälligt vistas här uppbär i allmänhet ersättning som är av annat slag och som är avsedda att täcka en rad direkta och indirekta kostnader som en löntagare i normalfallet inte har. Av det skälet är också skattesatsen lägre vid beskattning av utomlands bosatta artister.” Vidare framhålls att likformighetsskäl talar för att beskatta utländska idrottsmän på samma sätt som utländska artister och att när man i propositionen talar om artister, artistisk verksamhet och liknande avses även idrottsmän och idrottslig verksamhet. Lagstiftaren påtalar också att det ibland förekommer blandad verksamhet t e x då en artist under ett engagemang både undervisar och ger en konsert. Den del av ersättningen som avser konsertdelen ska i sådant fall beskattas enligt A-SINK men däremot inte den del som avser undervisning. Man framhåller att fördelningen ibland måste göras efter skälighet.

text: I vissa fall måste bedömningen också ske utifrån vad som framstår som det huvudsakliga syftet med föreställningen eller vad som är den framträdandes yrke eller normala sysselsättning.

text: 4 Bedömning

text: Vid utbetalning av den aktuella ersättningen utgår man ifrån att det kommer att bedrivas en idrottslig verksamhet i Sverige. Utgångspunkten är att spelaren kommer att få alla nödvändiga tillstånd för att senare, då dessa erhållits, kunna fullfölja sina åtaganden, d v s spela i Sverige. Huvudsyftet med ett sign on avtal är bl. a. att knyta spelaren till den nya svenska klubben och att denne härefter ska genomföra sina ”framträdanden” i Sverige d v s de kommande matcherna inför publik. Ersättningen kan därför i sin helhet inte ses som något annat än en ersättning för den kommande idrottsliga verksamheten i Sverige. Tillämplig lag får därför anses vara A-SINK. Detta stöds av 7 § A-SINK av vilken det framgår att som skattepliktig inkomst också räknas förskott på kontant ersättning eller annan betalning.

text: I fall då det klart framgår att ersättningen utgår för en blandad verksamhet, d v s dels ersättning för den framtida idrottsprestationen i Sverige dels för arbete som t ex tränare ska den del som avser tränarersättning beskattas enligt reglerna i SINK och övrig del enligt bestämmelserna i A-SINK.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 473792-16/111

title: Folkbokföring av ensamkommande barn och unga vid ett stödboende

text: 1 Sammanfattning

text: Ensamkommande barn och unga som bor i ett stödboende ska vara folkbokförda där. Skatteverket anser att vård- och behandlingsbehovet normalt är av underordnad betydelse i förhållande till behovet av ett boende. Stödboendet är därför inte en institution i

text: folkbokföringslagens

text: mening.

text: 2 Frågeställning

text: När ensamkommande barn och unga får uppehållstillstånd ska de folkbokföras med stöd av bestämmelserna i

text: folkbokföringslagen (1991:481)

text: Sedan den 1 januari 2016 använder socialtjänsten placeringsformen stödboende för insatser för barn och unga som inte har sådana behov av vårdinsatser som motiverar en placering i hem för vård och boende (HVB). En målgrupp för socialtjänstens placering i stödboende är exempelvis ensamkommande barn och unga.

text: Kan ensamkommande barn och unga, som flyttar in till landet och får en placering i ett stödboende, vara folkbokförda där? Frågan är om placeringsformen stödboende är en sådan institution som avses i 9 § 3 FOL.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: En person ska vara folkbokförd där denne är bosatt.

text: Enligt huvudregeln i

text: folkbokföringslagen

text: ska en person anses vara bosatt på den fastighet där han eller hon regelmässigt tillbringar sin dygnsvila eller, vid byte av bostad, kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila. En person med enkel bosättning ska vara folkbokförd där han eller hon regelmässigt tillbringar sin dygnsvila, (

text: 7 § första stycket första meningen folkbokföringslagen

text: [1991:481], FOL).

text: En persons vistelse vid en institution för sjukvård, vård av unga, kriminalvård eller vård av missbrukare leder inte till ändrad bosättning om anledningen till vistelsen enbart är vård (9 § 3 FOL).

text: Bestämmelser om stödboende finns bland annat i

text: 3 kap. 1 a § socialtjänstförordningen (2001:937)

text: . Med stödboende avses en institution inom socialtjänsten som tar emot barn och unga i åldern 16-20 år i ett eget boende med individanpassat stöd utan särskilt vård- eller behandlingsbehov.

text: Av Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om stödboende framgår att ett stödboende endast ska ta emot barn och unga i åldern 16-20 år som huvudsakligen behöver stöd för att förberedas för ett självständigt boende och vuxenliv. De barn och unga som tas emot ska i stor utsträckning kunna klara sin dagliga livsföring utan hjälp (

text: 2 kap. 1 §

text: HSLF-FS 2016:56).

text: 4 Bedömning

text: Folkbokföring vid en institution för vård av unga har främst betydelse vid socialtjänstens placeringsformer

text: familjehem,

text: HVB,

text: stödboende, eller

text: institutioner enligt lagen om vård av unga (LVU-hem).

text: Enligt rättspraxis är ett familjehem ett vanligt hem vars verksamhet inte är sådan att det blir fråga om ett hem för vård eller boende (

text: RÅ 1997 ref. 80

text: ). Ett familjehem anses därför inte vara en institution i den mening som avses i 9 § 3 FOL. Det innebär att ett barn normalt ska vara folkbokfört i ett familjehem.

text: Ett LVU-hem anses däremot vara en institution för vård av unga eftersom vård- och behandlingsbehovet är särskilt framträdande. Ett barn ska därför som regel inte vara folkbokfört i ett LVU-hem.

text: Motsvarande gäller även för boende i ett HVB. Ett barn ska därför som regel inte vara folkbokfört i ett HVB. Endast i de fall behandlingen eller vården i HVB är av underordnad betydelse i förhållande till behovet av ett boende ska barnet vara folkbokfört där enligt huvudregeln i FOL.

text: När det gäller folkbokföring av ensamkommande barn och unga som är placerade vid ett stödboende anser Skatteverket att vård- och behandlingsbehovet normalt är av underordnad betydelse i förhållande till behovet av ett boende. Stödboendet avser att under trygga former, träna och förbereda barnet eller den unge för ett självständigt boende och vuxenliv och kan antingen fungera som ett fristående placeringsalternativ eller som utslussning efter annan vård utanför det egna hemmet, i t.ex. familjehem eller HVB men också efter vård vid ett särskilt ungdomshem. Skatteverkets inställning är därför att ensamkommande barn och unga som bor i ett stödboende ska vara folkbokförda där.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 474845-09/111

nyckelord:
Bokföring & redovisning
Inkomstskatt

title: Inventarier av mindre värde och enkla bolag

text: 1 Sammanfattning

text: Det är Skatteverkets uppfattning att beloppsgränsen för omedelbart avdrag för inventarier av mindre värde i

text: 18 kap. 4 § inkomstskattelagen

text: avser ett inventarium i sin helhet. Det är således inventariets totala anskaffningsvärde som avgör om det är av mindre värde. Detta gäller även för inventarier som ägs gemensamt.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Ett antal personer driver näringsverksamhet i form av enkelt bolag. Bolagsmännen har för avsikt att gemensamt köpa in ett inventarium till verksamheten. Varje bolagsman kommer att äga en andel av inventariet. Fråga har uppkommit om beloppsgränsen för inventarier av mindre värde i

text: 18 kap. 4 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, kan tillämpas av varje bolagsman eller om beloppsgränsen gäller för själva inventariet i sin helhet.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Lagbestämmelser om enkla bolag finns i lagen (

text: ) om handelsbolag och enkla bolag (HBL). Enligt

text: 1 kap. 3 §

text: HBL föreligger ett enkelt bolag om två eller flera har avtalat att utöva verksamhet i bolag utan att handelsbolag föreligger enligt

text: 1 §

text: . Det enkla bolaget är inte, till skillnad från handelsbolag, ett självständigt rättssubjekt och kan således inte förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter eller föra talan inför domstolar och andra myndigheter.

text: Det enkla bolaget taxeras inte för någon inkomst, utan inkomsten beskattas hos delägarna.

text: I

text: 18 kap.

text: IL finns skattemässiga särregler om inventarier. Bestämmelsen om inventarier av mindre värde finns i 4 §. Enligt första stycket får hela utgiften dras av omedelbart för inventarier som är av mindre värde. Detta gäller dock inte sådana rättigheter m.m. som avses i 1 § andra stycket.

text: När reglerna om omedelbart avdrag för inventarier av mindre värde infördes år 1981 uttalades i förarbetena (

text: prop. 1980/81:68

text: och SkU 1980/81:25) att det inte var motiverat att ange en direkt värdegräns i lagtexten. I stället har vägledning fått sökas i Skatteverkets allmänna råd, senast SKV A 2007:2 .

text: Genom lagstiftning år 2009 (SFS 2009:547) har ett andra stycke införts i 4 §: "Med mindre värde avses att anskaffningsvärdet exklusive mervärdesskatt understiger ett halvt prisbasbelopp. Finns ett naturligt samband mellan flera inventarier, ska de anses vara av mindre värde bara om det sammanlagda anskaffningsvärdet understiger ett halvt prisbasbelopp. Detsamma gäller i det fall förvärv av olika inventarier kan anses ingå som ett led i en större inventarieanskaffning."

text: Andra stycket i 4 § träder i kraft den 1 juli 2009 och tillämpas på beskattningsår som påbörjas efter den 31 december 2008. För beskattningsår som påbörjats efter den 31 december 2008 och avslutats före lagens ikraftträdande ska, om den skattskyldige begär det, avdragsrätten prövas enligt äldre bestämmelser.

text: I förarbetena till 2009 års lagstiftning (

text: prop. 2008/09:129

text: ) uttalas: "Av förenklingsskäl och för att öka förutsebarheten i bedömningen av när inventarier ska anses vara av mindre värde finns det anledning att lagreglera denna gräns och fastställa ett enhetligt gränsbelopp för när inventarier ska anses vara av mindre värde." Vidare framgår att det är anskaffningsvärdet exklusive mervärdesskatt som ska understiga ett halvt prisbasbelopp. För inventarier med naturligt samband eller som kan anses ingå i en större inventarieanskaffning avses det sammanlagda anskaffningsvärdet.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Förarbetena till lagstiftningen om inventarier av mindre värde ger inget direkt svar på frågan om beloppsgränsen gäller för inventariet i sin helhet eller om beloppet gäller för varje skattskyldig i det fall inventariet ägs gemensamt.

text: I 2009 års lagstiftning anges dock att begreppet mindre värde avser "anskaffningsvärdet". Enligt Skatteverkets bedömning åsyftas själva inventariet som sådant och inte, i förekommande fall, var och ens andel av inventariet. Motsvarande synsätt har också uttryckts i Skatteverkets allmänna råd för bedömningen av vad som ska avses med begreppet mindre värde. I SKV A 2007:2 kan läsas: ... "bör som inventarier av mindre värde normalt räknas ett inventarium vars anskaffningsvärde exklusive mervärdesskatt uppgår till ...".

text: Skatteverkets uppfattning är således att beloppsgränsen för omedelbart avdrag för inventarier av mindre värde avser inventariet i sin helhet. Det är inventariets totala anskaffningsvärde som avgör om det är av mindre värde. Detta gäller även för inventarier som ägs gemensamt.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 475254-16/111

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

title: Kostnadsavdrag från arbetsgivaravgifterna för musiker

text: 1 Sammanfattning

text: Arbetsgivare får fr.o.m. den 1 januari 2017 göra ett schablonmässigt kostnadsavdrag från underlaget för arbetsgivaravgifter med 30 % enbart för sådana musiker som engageras tillfälligt för högst en månads arbete. Ställningstagandet redovisar hur reglerna bör tillämpas i olika situationer, t.ex. när den totala arbetstiden under året på grund av förlängning av en anställning eller upprepade anställningar överstiger en månad.

text: Vid upprepade anställningar som var och en understiger en månad bör varje period bedömas för sig, under förutsättning att tiden mellan anställningarna är minst lika lång som den inledande anställningen. Om denna förutsättning är uppfylld kan kostnadsavdrag således göras av samma arbetsgivare vid flera avgränsade anställningar under året, trots att den totala anställningstiden överstiger en månad.

text: Avdrag kan även göras om en anställning som avtalats att omfatta längre tid än en månad avbryts så att den faktiska anställningstiden uppgår till högst en månad.

text: Vidare redovisas hur arbetsgivare i särskilda fall kan ansöka om kostnadsavdrag vid tillsvidareanställningar och andra långvariga engagemang av musiker.

text: 2 Frågeställning

text: Arbetsgivare har vid redovisning av arbetsgivaravgifterna sedan lång tid kunnat göra ett generellt schablonmässigt kostnadsavdrag med 30 % av bruttolönen för musiker och sångartister. Begreppet ”musiker” avser här både musiker och sångartister. Syftet med regeln är att arbetsgivare inte ska behöva betala arbetsgivaravgifter för den del av utbetald lön som ska täcka den anställdes egna utgifter i arbetet, och som därmed inte är pensionsgrundande inkomst för mottagaren.

text: Möjligheten att göra schablonavdrag regleras i Skatteverkets föreskrifter om kostnadsavdrag. Via en beslutad ändring av föreskriften, som träder i kraft den 1 januari 2017, har möjligheten att göra sådant avdrag för musiker inskränkts till att enbart gälla musiker som anlitas tillfälligt för högst en månads arbete. Här avses både formella anställningar och andra former av uppdrag och engagemang. Bakgrunden till ändringen är att avdraget ursprungligen var avsett att täcka sådana avdragsgilla kostnader som turnerande musiker personligen fick betala av sitt gage. Utöver kostnader för egna instrument och noter ingick ofta kostnader för ljudanläggning, turnébuss, replokal m.m. Sådana musiker som har fast anställning eller en tidbegränsad längre anställningstid har genomsnittligt inte så stora avdragsgilla utgifter att det motiverar ett sådant kostnadsavdrag.

text: Ändringen innebär att gränsdragningsfrågor kan uppkomma i fråga om anställningens eller uppdragets längd, t.ex. när gränsen på en månad överskrids på grund av oförutsedda omständigheter, eller flera kortare anställningar under året totalt omfattar tid som överskrider en månad.

text: Frågan gäller enbart i de fall utbetalaren ska betala arbetsgivaravgifter, dvs. när musikern avlönas personligen och har A-skatt. Normalt ska då även skatteavdrag göras, men skatteavdraget påverkas inte av ett kostnadsavdrag. I de fall musikern har F-skatt faller frågan eftersom denne då själv betalar egenavgifter på sin nettointäkt efter avdrag för faktiska kostnader. Även i de fall musikern fakturerar via bolag eller annan juridisk person faller frågan om kostnadsavdrag för uppdragsgivaren.

text: Ställningstagandet ersätter det tidigare ställningstagandet Kostnadsavdrag för musiker vid beräkning av arbetsgivaravgifter och skatteavdrag, publicerat 2005-07-01, dnr

text: 130 383075-05/111

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lagstiftning

text: Om en ersättning till viss del motsvarar utgifter i arbetet är ersättningen till den delen avgiftsfri, om utgifterna under året kan beräknas uppgå till minst 10 % av ersättningen från utgivaren under samma år,

text: 2 kap. 21 § första stycket socialavgiftslagen (2000:980)

text: , SAL.

text: Kostnadsavdrag får inte göras för musiker som beskattas enligt lagen (

text: ) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK),

text: 2 kap. 21 § andra stycket

text: SAL, men däremot för musiker som beskattas enligt lagen (

text: ) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (A-SINK) i de fall arbetsgivaravgifter ska betalas i Sverige .

text: Utgifterna får för bestämda yrkesgrupper beräknas enligt schablon grundad på de genomsnittliga utgifterna inom respektive grupp. Om det inte finns någon sådan schablon ska Skatteverket på begäran av den som ger ut ersättning för utgifterna bestämma hur utgifterna ska beräknas, 2 kap. 21 § tredje och fjärde stycket SAL.

text: 3.2 Skatteverkets föreskrifter

text: Reglerna för beräkningen av kostnadsavdrag för betalningsmottagares utgifter i arbetet finns i Skatteverkets föreskrifter

text: SKVFS 2011:22

text: . Där anges att utbetalaren för vissa angivna yrkesgrupper under vissa förutsättningar får göra avdrag från bruttoersättningen vid beräkning av arbetsgivaravgifterna. En förutsättning är att ersättningen till viss del motsvarar utgifter i arbetet för mottagaren. Om utbetalaren har betalat ersättning för andra utgifter än traktaments- och resekostnadsersättning vid tjänsteresa, eller på annat sätt slutligen stått för utgifterna i arbetet, ska värdet av detta räknas av från avdraget. Detta innebär att om arbetsgivaren betalat ut särskild kostnadsersättning, t.ex. för musikinstrument som används i arbetet, ska denna ersättning reducera arbetsgivarens avdrag.

text: Skatteverket har i oktober 2015 beslutat att för musiker och sångartister får avdrag för utgifter med 30 % av ersättningen göras enbart vid tillfälliga engagemang som avser högst en månads arbete, se

text: SKVFS 2015:10

text: . Denna ändring träder i kraft den 1 januari 2017 och tillämpas fr.o.m. beskattningsår 2017.

text: 4 Bedömning

text: Syftet med begränsningen av avdragsrätten till att avse enbart tillfälliga anställningar är att fast anställda och långtidsanställda musiker typiskt sett inte fortlöpande har så stora egna utgifter i arbetet. Enligt Skatteverkets uppfattning finns dock som regel inget skäl att begränsa avdragsrätten i de fall avsikten vid en anställning varit att den ska omfatta högst en månad, liksom i övrigt om den faktiska anställningstiden inte överstigit en månad.

text: Däremot bör reglerna utformas och tillämpas så att de inte ger incitament till att omvandla längre anställningar till upprepade korta anställningar med syfte att kunna utnyttja kostnadsavdrag. Därför bör vid upprepade anställningar tiden för uppehållet minst uppgå till samma längd som den föregående anställningen för att en ny anställning ska anses föreligga vid bedömning av rätten till kostnadsavdrag. Om endast ett kortare uppehåll görs bör tiden för båda anställningarna räknas ihop.

text: Vidare bör gälla att även om en längre anställningstid har avtalats initialt bör kostnadsavdrag kunna göras i de fall den faktiska anställningstiden på grund av ändrade förutsättningar slutligen uppgår till högst en månad.

text: Med ”en månad” avses här en anställningstid från som exempel den 1 mars till den 31 mars, eller från den 15 december till den 14 januari. Avgränsningen på en månad är inte avsedd att räknas om till ett visst antal arbetsdagar eller liknande. Vid deltidsanställning är det därför anställningstiden som är avgörande för bedömningen, inte hur många arbetsdagar den anställde arbetar eller hur de är fördelade under veckorna.

text: När det handlar om avgränsade anställningar som var och en högst uppgår till en månad och där uppehållen mellan anställningarna varit minst lika långa som föregående anställningsperiod bör kostnadsavdrag få göras vid samtliga anställningar. En arbetsgivare behöver således inte ackumulera årets anställningstid för anlitade musiker utan varje ny anställning bör, om uppehållet är tillräckligt långt, bedömas för sig vid bedömningen av rätt till kostnadsavdrag.

text: Nedan ges exempel på hur arbetsgivaren bör tillämpa reglerna om kostnadsavdrag i olika situationer. I samtliga fall är en grundläggande förutsättning att musikern antas ha egna avdragsgilla utgifter för instrument som används i tjänsten eller för repetitioner, underhåll av instrument eller i övrigt. Det finns dock ingen skyldighet för arbetsgivaren att utreda vilka avdrag som de anställda gör i sina inkomstdeklarationer. I de fall arbetsgivaren i praktiken tillhandahåller samtliga instrument och annan utrustning eller i övrigt står för alla utgifter i arbetet, och den anställde därför inte kan antas ha avdragsrätt för utgifter i deklarationen som är hänförliga till den aktuella anställningen, saknar dock arbetsgivaren rätt att göra kostnadsavdrag.

text: 4.1 Kostnadsavdrag vid tillfälliga anställningar

text: Exempel 1 – en kort anställning förlängs till överstigande en månad

text: Ett operahus har avtalat med en musiker om en anställning på fyra veckor och som omfattar repetitioner och konserter. Musikern använder egna instrument i arbetet. Arbetsgivaren har räknat med att kunna göra kostnadsavdrag med 30 % av musikerns lön. På grund av oplanerade händelser, i detta fall extra konserter, förlängs anställningen med två veckor, och överstiger därmed totalt sett en månads anställning.

text: I detta fall bör arbetsgivaren få göra kostnadsavdrag för de inledande fyra veckorna, men inte för resterade tid. I och med förlängningen står det klart för arbetsgivaren att anställningen kommer att överstiga en månad och därför kan avdrag inte göras för lönen för de tillkommande två veckorna.

text: Exempel 2 – en längre anställning förkortas till under en månad

text: En länsorkester har anställt en musiker på tre månader. Musikern använder egna instrument i arbetet, men då anställningstiden överstiger en månad har arbetsgivaren inte räknat med att kunna göra kostnadsavdrag för musikern. Redan efter tre veckor avslutas dock anställningen på grund av oförutsedda skäl, i detta fall att en planerad konsertturné ställts in, och den faktiska anställningen kommer därmed att understiga en månad.

text: I detta fall kan kostnadsavdrag göras då anställningstiden de facto kom att understiga en månad och kriterierna enligt föreskriften får anses uppfyllda.

text: Exempel 3 – flera korta anställningar under året

text: En restaurang har engagerat en trubadur för spelningar under tre veckor i maj. Trubaduren använder egna instrument och egen ljudanläggning. Arbetsgivaren gör kostnadsavdrag vid redovisningen av lönen för denna anställning. I juli engageras trubaduren på nytt för två veckors spelningar, och den totala anställningstiden under året överstiger därmed en månad. Trubaduren återkommer en tredje gång i november för ytterligare fyra veckors spelningar.

text: När det som här handlar om avgränsade anställningar som vart och ett understiger en månads arbete och där uppehållen mellan anställningarna varit minst lika långa som föregående anställningstid får kostnadsavdrag göras vid alla tre tillfällena.

text: Exempel 4 – upprepade anställningar med korta uppehålla

text: En länsorkester har anställt en violinist för tre veckor, som följs av två veckors uppehåll för att sedan ingå ett nytt anställningsavtal på tre veckor. Violinisten håller med egna instrument och arbetsgivaren har gjort kostnadsavdrag vid den första anställningen om tre veckor.

text: Vid den andra anställningen bör den totala anställningstiden – vid bedömning av rätt till kostnadsavdrag – anses utgöra sex veckor på grund av det korta uppehållet. Anställningstiden överstiger därmed en månad, och kostnadsavdrag kan inte göras för den andra anställningsperioden på tre veckor. Jämför bedömningen i exempel 1 ovan.

text: 4.2 Kostnadsavdrag vid långvariga anställningar

text: I de fall anställningstiden för en musiker överstiger en månad har arbetsgivaren inte rätt att göra det schablonmässiga avdraget med 30 %. Däremot, i de fall en eller flera musiker har egna avdragsgilla utgifter som kan beräknas uppgå till minst 10 % av bruttolönen, kan arbetsgivaren ansöka om ett särskilt uträknat kostnadsavdrag för dessa musiker. Så hanteras kostnadsavdrag generellt för de branscher där något schablonmässigt kostnadsavdrag inte fastställts.

text: Exempel 5 – kostnadsavdrag vid längre anställning

text: Ett rockband som drivs som aktiebolag anställer en musiker för ett års turnerande. Ersättningen beräknas utifrån erhållna gage. Musikern använder egna instrument och annan utrustning i arbetet vilket medför att de avdragsgilla utgifterna i kommande inkomstdeklaration kan beräknas uppgå till ca 15 % av bruttolönen.

text: I detta fall kan schablonavdraget inte göras då anställningstiden överstiger en månad. Däremot kan bolaget ansöka om ett beslut om kostnadsavdrag för musikern i fråga, eftersom dennes avdragsgilla utgifter i deklarationen minst uppgår till 10 %. I ansökan som skickas till Skatteverket redovisas vilken bruttoersättning musikern får och vilka avdragsgilla utgifter denne bedöms ha. Skatteverket gör då en utredning av omständigheterna och fattar ett särskilt beslut om kostnadsavdrag för musikern i fråga med en procentsats utifrån förhållandena, t.ex. 15 % som i exemplet, som arbetsgivaren kan tillämpa.

text: Exempel 6 – arbete som musiker för eget bolag

text: Ett dansband bedriver sin verksamhet i ett aktiebolag, där musikerna är delägare. Delägarna äger själva vissa instrument och annan utrustning som används i arbetet. Bolaget har spelningar under hela året, men en av delägarna tar enbart ut lön i december. Frågan är om kostnadsavdrag kan göras då lön tas ut enbart en enstaka månad.

text: För en delägare som är verksam i sitt bolag anses anställningen pågå kontinuerligt även om lön inte tas ut varje månad. Eftersom arbetet inte är avgränsat till en månad kan det schablonmässiga kostnadsavdraget inte göras oavsett att lön endast tas ut vid något enstaka tillfälle under året. Om en delägares egna avdragsgilla kostnader kan antas uppgå till minst 10 % av bruttolönen kan dock en ansökan om kostnadsavdrag lämnas till Skatteverket.