identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8325-01/100

status: upphävt

title: Avdragsrätt för fastighetsmäklararvode

text: Nytt: 2010-12-22

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Avdragsrätt för mervärdesskatt hänförlig till mäklararvode vid fastighetsförsäljning, dnr

text: 131 819389-10/111

text: I skrivelsen behandlas Riksskatteverkets (RSV) syn på avdragsrätt för ingående mervärdesskatt som hänför sig till förvärv av fastighetsmäklartjänst. RSV:s ställningstagande innebär att RSV:s skrivelse av den 13 december 1999 (dnr

text: ) inte längre gäller.

text: 1 Allmänt om avdragsrätt

text: Huvudregeln om rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt finns i

text: 8 kap. 3 § första stycket mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Regeln innebär i huvudsak att den som är skattskyldig har rätt att göra avdrag för ingående mervärdesskatt på förvärv eller import för den verksamhet som medför skattskyldighet.

text: I förarbetena till ML uttalas beträffande den aktuella bestämmelsen i 8 kap. 3 § första stycket bl.a. följande. ”Den föreslagna 3 § ger avdragsrätt endast för sådan ingående skatt som hänför sig till förvärv eller införsel av varor eller tjänster i den verksamhet som medför skattskyldighet. En vara eller tjänst är att anse som förvärvad eller införd i en sådan verksamhet endast i den mån varan eller tjänsten skall användas eller förbrukas i verksamheten” (

text: prop. 1993/94:99 s. 209

text: Av

text: 8 kap. 13 §

text: ML framgår bl.a. att i de fall den ingående mervärdesskatten avser förvärv som görs gemensamt för flera verksamheter, av vilka någon inte medför skattskyldighet, eller görs för en verksamhet som endast delvis medför skattskyldighet får avdrag göras endast för skatten på den del av ersättningen eller inköpsvärdet som hänför sig till den del av förvärvet som hänför sig till verksamhet som medför skattskyldighet.

text: Med "verksamhet som medför skattskyldighet" förstås enligt

text: 1 kap. 7 § andra stycket

text: ML sådan verksamhet i vilken omsättning av varor eller tjänster medför skattskyldighet enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 1

text: ML. Enligt sistnämnda bestämmelse, jämfört med samma kapitels 1 § första stycke 1, avser, med vissa här ej aktuella undantag, skattskyldigheten sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och görs i en yrkesmässig verksamhet.

text: Med ”verksamhet” avses enligt

text: 1 kap. 7 § första stycket

text: ML såväl hela verksamheten som en del av denna.

text: 2 EG-rätt

text: Innebörden av ML:s regler om avdragsrätt ska tolkas mot bakgrund av sjätte mervärdesskattedirektivet (

text: ) och den EG-rättsliga praxis som finns på området, jfr Regeringsrättens uttalande härom i

text: RÅ 1999 not 282

text: . Enligt

text: artikel 17

text: punkterna 2 och 5 i direktivet begränsas avdragsrätten i princip till mervärdesskatt på varor och tjänster i och för skattepliktiga transaktioner.

text: I EG-domen

text: , Abbey National, har domstolen tagit ställning till frågan om avdragsrätt. Bakgrunden var följande. Ett bolag, som utöver försäkringsverksamhet även bedrev uthyrning av näringsfastigheter, överlät en arrenderätt för vilken skattskyldighet för andrahandsuthyrning förelåg. Överlåtelsen omfattade även andrahandsuthyrningen. För att kunna genomföra överföringen anlitade bolaget olika tjänster. Domen (punkterna 27, 28, 34, 35 och 40) kan sammanfattas enligt följande.

text: En grundläggande princip för mervärdesskatteordningen är att mervärdesskatt ska utgå vid alla transaktioner i tillverknings- och distributionsleden och avdrag medges för mervärdesskatt som direkt kan hänföras till de olika kostnadskomponenterna. För rätt till avdrag krävs ett direkt och omedelbart samband mellan de varor eller tjänster som förvärvats och de skattepliktiga transaktionerna. Härav följer att rätten att dra av den mervärdesskatt som kan hänföras till dessa varor eller tjänster förutsätter att utgifterna för att förvärva dessa utgör en del av kostnadskomponenterna för de skattepliktiga transaktionerna. Dessa utgifter måste således vara en del av kostnaderna för de utgående transaktionerna, i vilka de förvärvade varorna och tjänsterna används.

text: Även om det inte finns något direkt och omedelbart samband mellan förvärvade tjänster och utgående transaktioner kan kostnaderna emellertid omfattas av den skattskyldiga personens allmänna kostnader och i denna egenskap utgöra kostnadskomponenter för ett företags produkter. Kostnaderna utgör, enligt domstolen, en del av hela den ekonomiska verksamhet som bedrevs i företaget före överföringen. Denna tolkning av artikel 17 i sjätte direktivet följer principen enligt vilken det krävs att mervärdesskattesystemet är fullständigt neutralt beträffande skattebördan för företagets hela ekonomiska verksamhet, på villkor att nämna verksamhet i sig är underkastad mervärdesskatt. Det ska inte vara någon skillnad mellan, å ena sidan, utgifter som uppkommer för ett företag innan dess verksamhet faktiskt inleds och bedrivs och, å andra sidan, utgifter som uppkommer för att avsluta verksamheten.

text: Domstolen fann att överlåtaren kan dra av hela den mervärdesskatt som hänför sig till de tjänster som förvärvats i syfte att genomföra överföringen av samtliga tillgångar eller någon del därav, om det finns ett direkt och omedelbart samband mellan nämnda tjänster och en klart avgränsad del av hans ekonomiska verksamheter, så att utgifterna för nämnda tjänster omfattas av de allmänna kostnaderna för denna del av företagets verksamheter och alla transaktioner som ingår däri är mervärdesskattepliktiga.

text: EG-domstolen avgjorde således frågan om avdragsrätten helt i linje med det resonemang som fördes i målet

text: , Midland Bank plc, som avsåg avdragsrätt för advokattjänster som hade förvärvats med anledning av en tvist hänförlig till ekonomisk rådgivning. Domstolen uttalade även i detta mål att kostnaden för de förvärvade tjänsterna visserligen inte var direkt hänförlig till en utgående transaktion men att den var en del av den skattskyldiges allmänna omkostnader och som sådan en del av kostnadskomponenterna för företagets produkter. Eftersom den skattskyldige bedrev s.k. blandad verksamhet medgavs avdrag efter skälig grund.

text: 3 Förhandsbesked från Skatterättsnämnden

text: Skatterättsnämnden har i ett meddelat förhandsbesked den 18 juni 2001 prövat en fråga om avdragsrätt för ingående mervärdesskatt som hänför sig till förvärv av mäklartjänst avseende en försäljning av fastighetsdel. Bakgrunden var följande. En skattskyldig som bedrev skogsbruk och jordbruk hade för avsikt att sälja det område av fastigheten på vilket i huvudsak skogsbruket bedrivits såldes. Den återstående delen av fastigheten består i huvudsak av jordbruksmark på vilken jordbruk bedrivs. För försäljningen skulle en mäklare anlitas.

text: Nämnden fann med hänvisning till bl.a. EG-domen

text: , Abbey National plc, att den skattskyldige genom försäljningen av den aktuella delen av fastigheten avslutade verksamheten på fastigheten i motsvarande mån. En fastighetsmäklares arvode för att biträda vid avvecklingen av förvärvskällan i denna del får anses utgöra en allmän omkostnad för de skattepliktiga omsättningarna i förvärvskällan. Det förhållandet att den omsättning som mervärdesskatten direkt hänför sig till, dvs. försäljningen av fastighetsdelen, inte är skattepliktig medför inte annan bedömning, eftersom verksamheten på fastigheten varit yrkesmässig och i sin helhet medfört skattskyldighet.

text: Mot bakgrund av det anförda fann nämnden att rätt till avdrag förelåg för ingående mervärdesskatt som hänförde sig till förvärv av en mäklartjänst avseende en försäljning av fastighetsdelen.

text: Förhandsbeskedet har inte överklagats av RSV.

text: Skatterättsnämnden har i ett annat meddelat förhandsbesked den 18 juni 2001 prövat en fråga om avdragsrätt för mervärdesskatt hänförlig till mäklartjänster som förvärvas i samband med förvärv av en fastighet.

text: Enligt nämndens bedömning ska uthyrning av en förvärvad fastighet, som ska användas i en kommersiell uthyrningsverksamhet där uthyrningen blir föremål för beslut om frivillig skattskyldighet, anses utgöra en särskild verksamhet i mervärdesskattehänseende. Detta ska anses gälla även om den skattskyldige tidigare är registrerad som skattskyldig för annan uthyrning.

text: Mot bakgrund av de principer som EG-domstolen uttalat i domen,

text: Abbey National plc, anförde nämnden att utgifterna för mäklartjänsten som förvärvas i samband med det tilltänkta fastighetsförvärvet bör anses utgöra en kostnadskomponent i form av en allmän omkostnad i den mervärdesskattepliktiga ekonomiska verksamheten avseende uthyrning av den förvärvade fastigheten.

text: Nämnden fann att avdragsrätt förelåg för den på mäklararvodet belöpande mervärdesskatten under förutsättning att samtliga transaktioner som ingår i denna verksamhet är skattepliktig. Det förhållande att omsättning av en fastighet är en transaktion som är undantagen från skatteplikt till mervärdesskatt medför inte någon annan bedömning.

text: 4 RSV:s bedömning

text: Med beaktande av det förändrade rättsläget gör Riksskatteverket (RSV) följande bedömning.

text: Av den ovan lämnade redogörelsen för ML:s och sjätte mervärdesskattedirektivets grundläggande bestämmelser om avdragsrätt samt den praxis som finns på området framgår att en förutsättning för att avdrag för ingående mervärdesskatt ska medges är att skatten kan anses direkt och omedelbart hänförlig till en av den skattskyldige bedriven verksamhet bestående av mervärdesskattepliktiga transaktioner. Utgifterna för att förvärva varor och tjänster måste således vara en del av kostnaderna för de utgående transaktionerna där de används.

text: Även om det inte finns ett dylikt samband kan avdragsrätt likväl föreligga. Detta förutsätter dock att kostnaden kan anses vara en allmän kostnad för den bedrivna verksamheten och att skattskyldighet föreligger för verksamheten eller den del av verksamheten dit kostnaden är direkt hänförlig.

text: Kostnader för mäklararvode avseende försäljning av näringsfastighet får anses vara en allmän kostnad för den verksamheten vari fastigheten ingått. I denna egenskap utgör således arvodet en kostnadskomponent för verksamheten. Detta får anses gälla oavsett om fastighetsförsäljningen sker i samband med överlåtelse av verksamhet eller avveckling av verksamheten eller inte.

text: Avdragsrätt för den på mäklararvodet belöpande mervärdesskatten kan då medges i den mån fastigheten ingått i en verksamhet för vilken skattskyldighet förelegat. Om verksamheten endast delvis medför skattskyldighet ska avdraget för ingående mervärdesskatt delas upp i enlighet med vad som sägs i 8 kap. 13 och 14 §§ ML.

text: Avdrag kan således inte medges till den del arvodet avser stadigvarande bostad, t.ex. mangårdsbyggnad på jordbruksfastighet, eller till den del fastigheten har använts i verksamhet som inte medför skattskyldighet.

text: Motsvarande gäller även i de fall en köpare av en fastighet har erlagt mäklararvode avseende en förvärvad mäklartjänst.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8326-99/120

publisher: Skatteverket

title: Undantagsregeln i 3 kap. 25§ ML angående överlåtelse av verksamhet

org: skv

text: Nytt: 2004-11-01

type: stycke

text: Detta ställningstagande upphör att gälla eftersom den får anses ha ersatts av ställningstagandet Verksamhetsöverlåtelse, dnr

text: 130 585737-04/111

text: Sammanfattning

type: rubrik

text: I detta aktuella fall när de allmänna advokatbyråerna avvecklas och en överlåtelse av tidlager sker till enskilda advokater i deras fortsatta verksamhet som privatpraktiserande, anser RSV att undantagsregeln kan bli tillämplig. RSV menar att varje advokat övertar en specifik och vital del av verksamheten nämligen främst sina egna pågående ärenden med upparbetade kostnader. Detta tillsammans med egen upparbetad goodwill och klientstock torde vara tillräckligt för att börja bedriva advokatrörelse. Härutöver kan inventarier, hyresrätt etc övertas från fall till fall. RSV menar dock att i förevarande fall torde inte krävas att överlåtelsen även innefattar överlåtelse av inventarier etc för att undantagsregeln ska bli tillämplig. I detta specifika fall får, enligt en samlad bedömning och enligt RSV:s uppfattning, den nedlagda tiden på klienterna anses utgöra själva advokatverksamheten, av vilken varje advokat får anses överta en specifik del.

text: Förfrågan angående undantagsregeln i 3 kap. 25§ ML angående överlåtelse av verksamhet

text: Riksskatteverket (RSV) har mottagit Er skrivelse angående frågeställningar kring nedläggning och avveckling av de allmänna advokatbyråerna och huruvida

text: 3 kap 25 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML kan anses vara tillämplig.

text: 1 Aktuell fråga

text: Av Er förfrågan framgår bl.a följande omständigheter. I december 1998 beslutade Riksdagen om nedläggning av de allmänna advokatbyråerna och avvecklingen ska vara avslutad 991001. Ett antal av vid byråerna verksamma advokater har med Domstolsverket som företrädare för Staten träffat avtal om övertagande - helt eller delvis - av verksamheten vid den byrå, vid vilken vederbörande advokat varit anställd.

text: Fråga har uppkommit huruvida bestämmelsen i

text: 3 kap 25 §

text: ML kan anses vara tillämplig avseende de tillgångar i den allmänna advokatbyråns verksamhet, när sådan tillgång överlåts till en enskild advokat i dennes fortsatta verksamhet som privatpraktiserande. Skilda besked har erhållits från olika skattekontor huruvida undantagsregeln kan anses tillämplig.

text: Enligt uppgift är tillgångarna som är föremål för överlåtelsen, i huvudsak upparbetat tidlager i den enskilde advokatens ärenden, utlägg och i vissa fall inventarier. Avtal, som träffats med Domstolsverket, innefattar sålunda ersättning för ovanstående. Ingen särskild ersättning utgår för exempelvis goodwill.

text: Vissa advokater bedriver numera sin privata verksamhet i lokaler tidigare förhyrda av den allmänna advokatbyrån medan andra fortsatt sin verksamhet i nyanskaffade lokaler. För flertalet advokater torde vara fallet att övertagandet främst avser deras egna ärenden för vilka de tidigare ansvarat.

text: 2 Undantag för överlåtelse av verksamhet

text: 2.1 Allmänt

text: Undantaget tillkom 1968 och avsåg enligt dåvarande

text: 8 § 10) lagen (1968:430)

text: om mervärdesskatt, GML, "varulager, inventarium och annan tillgång som tillhör verksamhet". Syftet var att undanröja de likviditetspåfrestningar som en oinskränkt skattskyldighet för omsättning av verksamhetstillgångar skulle ge upphov till i samband med överlåtelse av verksamhet eller del av verksamhet på annan person för fortsatt drift av verksamheten (

text: SOU 1987:45 s. 123

text: ). Motsvarande bestämmelse finns i

text: 3 kap. 25 §

text: ML.

text: Genom bestämmelsen i

text: 3 kap. 25 §

text: ML undantas från beskattning omsättning som annars skulle medföra skattskyldighet. Är omsättningen undantagen från skatteplikt enligt annan bestämmelse i 3 kap. (t.ex. 24 §) behöver inte förutsättningar för skattefrihet enligt

text: 3 kap. 25 §

text: ML prövas.

text: Enligt

text: 3 kap. 25 §

text: ML undantas från skatteplikt omsättning av tillgångar i en verksamhet när överlåtelsen sker i samband med överlåtelse av verksamheten eller när en sådan tillgång överlåts i samband med fusion eller liknande förfarande, allt under förutsättning att förvärvaren skulle vara berättigad till avdrag för skatten eller återbetalning av skatten enligt 10 kap. 9-

text: 13 §

text: ML. Undantaget är tillämpligt även i de fall förvärvaren på grund av förvärvet av verksamheten blir skattskyldig, exempelvis när ett nystartat AB köper hela verksamheten av ett upphörande AB. Reglerna gäller även vid överlåtelse av "del" av verksamhet.

text: Om en verksamhet avvecklas genom att varulager och inventarier säljs ut, föreligger skattskyldighet i vanlig ordning. Även vid överlåtelse av varulager m.m. i samband med utarrendering av rörelse föreligger skattskyldighet.

text: 2.2 Krav på övertagen verksamhet

text: Undantaget från skatteplikt förutsätter att tillgångarna överlåts till den som tar över verksamheten. Vid skattereformen 1991 gjordes ett tillägg i lagtexten så att undantaget uttryckligen begränsades till de fall när förvärvaren är skattskyldig. Detta justerades i

text: 3 kap. 25 §

text: ML till att även omfatta det fall att förvärvaren är återbetalningsberättigad enligt 10 kap. 9-

text: 13 §

text: ML. Det finns inget krav på någon minsta mängd tillgångar som säljaren skall överlåta för att undantaget från skatteplikt skall gälla. Upphör säljaren med verksamheten och överlåter tillgångarna är bestämmelsen tillämplig. Hela verksamheten eller avgränsad del av verksamheten skall överlåtas för att 3 kap. 25 § skall bli tillämplig. Ett antal rättsfall och förhandsbesked har behandlat denna undantags-regel, någon helt klar linje är dock svår att utläsa. En samlad bedömning får göras av föreliggande omständigheter i varje enskilt fall.

text: 2.3 KR-dom 1999-08-31, mål nr 8509-1998

text: En nyligen meddelad dom från Kammarrätten (KR) i Stockholm har behandlat frågeställningen huruvida undantaget i

text: 3 kap 25 §

text: ML är tillämplig eller ej vid en överlåtelse av advokatverksamhet.

text: Omständigheterna var följande.

text: Inför en omorganisation beslutades att två anställda advokater och en partner skulle inträda i rätten till advokatbyråns firma, fortsätta verksamheten i befintliga lokaler samt överta ansvaret för samtliga pågående uppdrag. Företagets goodwill och inventarier värderades till en miljon kronor varav huvuddelen, 89 %, utgjorde goodwill, dvs rätten att använda advokatbyråns inarbetade firma och den därmed förknippade relationen till en större kundkrets. Inarbetade arvoden i pågående uppdrag reglerades för sig och omfattades inte av den ifrågavarande köpeskillingen.

text: Advokatfirman ansåg att överlåtelsen omfattades av 8 § punkt 18 GML, enligt vilken undantag från momsplikt gäller för överlåtelse av verksamheten eller delar därav när förvärvaren är skattskyldig, förutsatt att verksamheten övergår oförändrad till den nye ägaren.

text: Skattemyndigheten (SKM) var av den uppfattningen att undantagsregeln 8 § punkt 18 GML inte var tillämplig och angav bl.a följande:

text: "Överlåtelsen har inte skett till en och samma köpare. I stället har överlåtelsen skett till tre köpare och verksamheten har således inte övergått oförändrad till en ny ägare. I lagtexten anges även att undantaget från momsplikt kan omfatta det förhållande när del av verksamhet överlåts. Med del av verksamhet avses sådant förhållande att exempelvis en affärskedja överlåts på så sätt att butiker överlåts separat. Skattemyndigheten anser inte att sådant förhållande föreligger när en uppdelning efter klientstock säljs till flera advokater."

text: Advokatfirman genmälde att advokatverksamheten inte hade förändrades genom överlåtelsen och efter det att de två anställda inträtt som delägare i bolaget fortsatte verksamheten i samma lokal med samma adress, telefonnummer och inventarier som tidigare. Vidare anförde Advokatfirman att det var av utan betydelse om verksamheten överlåtits till en eller två förvärvare.

text: SKM ändrade inte sitt beslut och hävdade bl.a att undantaget inte kan anses omfatta överlåtelse av enstaka delar i verksamheten eller vissa inventarier utan ska kunna särskiljas såsom självständig del av verksamheten. Verksamheten har delats upp och har därför inte övergått till en och samma köpare utan till flera.

text: SKM:s beslut överklagades till Länsrätten (LR)i Stockholms län. Länsrätten meddelade i dom 1998-09-23 (mål nr 4266-96) bl.a följande:

text: "Enbart det förhållande att verksamheten har övertagits av flera förvärvare kan inte anses utesluta en tillämpning av undantagsbestämmelse i fråga om, som i förevarande fall, samtliga förvärvare är skattskyldiga. Vid en samlad bedömning finner länsrätten omständigheterna i målet vara sådana att skattefrihet enligt 8 § 18 lagen om mervärdesskatt ska medges."

text: SKM överklagade domen till KR i Stockholm och vidhöll att utformningen av regeln i 8 § 18 GML inte ger utrymme för annan tolkning än att det är fråga om en förvärvare.

text: KR, som delade LR:s bedömning, avslog överklagandet och fastställde LR dom utan egna domskäl.

text: 3 RSV:s bedömning

text: I förfrågan anges att det torde förekomma flertalet fall där en enskild advokat övertar sitt upparbetade tidlager avseende egna ärenden för vilka de tidigare ansvarat, utlägg och i vissa fall inventarier. Tillgången/tillgångarna överlåts till den enskilde advokat i dennes fortsatta verksamhet som privatpraktiserande.

text: RSV anser inledningsvis att undantagsregeln kan vara tillämplig även i de fall när den allmänna advokatbyråns verksamhet överlåts till fler än en förvärvare. RSV:s uppfattning stöds således av den refererade KR-domen. Vidare är förutsättningen att överlåtelsen sker till en skattskyldig (alt. återbetalningsberättigad) uppfylld.

text: Därefter måste en samlad bedömning ske avseende vilka tillgångar som överlåtits och omständig-heterna i övrigt. Det finns inget krav på någon minsta mängd tillgångar som säljaren skall överlåta för att undantaget från skatteplikt skall gälla. Upphör säljaren med verksamheten och överlåter tillgångarna är bestämmelsen tillämplig. En gränsdragning måste dock göras mot de fall där en verksamhet avvecklas genom att varulager och inventarier säljs ut separat, och skattskyldighet i vanlig ordning föreligger.

text: RSV anser att i fall där en allmän advokatbyrås hela verksamhet överlåts, dvs samtliga anställda, lokal, upparbetad tid etc, är undantagsregeln tillämplig. Vid försäljning av enbart inventarier föreligger dock skattskyldighet i vanlig ordning.

text: Avseende en allmän advokatbyrås försäljning av enbart tidlager uppstår dock gränsdragningsproblem. Av frågeställningen framgår att det för flertalet advokater torde vara fallet att övertagandet främst avser egna ärenden för vilka de tidigare ansvarat.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8448-02/120

title: Begreppet näringsidkare i samband med att tjänster tillhandahålls till förvärvare i Sverige

text: Nytt: 2009-01-27

text: Detta ställningstagande upphör att gälla, eftersom senare rättspraxis har gjort delar av ställningstagandet inaktuellt.

text: 1 Bakgrund

text: Ni har ställt en fråga till Riksskatteverket om begreppet näringsidkare i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, i samband med att utländska företag tillhandahåller tjänster till svenska köpare.

text: När sådana tjänster som avses i

text: 5 kap. 7 §

text: ML tillhandahålls av en utländsk företagare till en näringsidkare i Sverige är det förvärvaren som är skattskyldig. Är förvärvaren däremot inte näringsidkare och tjänsterna tillhandahålls från en plats utanför EG, är den utländske företagaren skyldig att debitera mervärdesskatt och registrera sig till mervärdesskatt i Sverige. Tolkningen av begreppet näringsidkare blir då av avgörande betydelse för vem som är skyldig att redovisa skatten. Ett särskilt problem avser holdingbolag som enligt EG-domstolens praxis (

text: , Polysar) inte är näringsidkare om det inte direkt eller indirekt deltar i förvaltningen av dotterbolagen.

text: 2 Frågeställning

text: Kan en utländsk företagare som tillhandahåller tjänster till ett mervärdesskatteregistrerat svenskt företag förlita sig på att detta utgör en näringsidkare i ML:s mening?

text: 3 Riksskatteverkets bedömning

text: Av

text: 5 kap. 7 § första stycket 1

text: ML framgår att tjänster som anges i bestämmelsens andra stycke, bl.a. konsulttjänster, är omsatta i Sverige om de tillhandhålls från ett annat land och förvärvaren är en näringsidkare som i Sverige antingen har sätet för sin ekonomiska verksamhet eller ett fast etableringsställe till vilken tjänsten tillhandahålls, eller om näringsidkaren saknar sådant säte eller etableringsställe i Sverige är stadigvarande bosatt eller vistas här.

text: Sådana tjänster är också enligt

text: 5 kap. 7 § första stycket 2

text: ML omsatta inom landet om de tillhandahålls från ett land utanför EG och förvärvas här eller i fråga om elektroniska tjänster förvärvas här eller i ett annat land, och förvärvaren är någon som inte är näringsidkare men som är etablerad, bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige. Bestämmelsen i

text: 5 kap. 7 §

text: ML ska tolkas mot bakgrund av artikel 9.2 e samt 9.3 b som är motsvarande bestämmelser i sjätte mervärdesskattedirektivet (

text: Är de förutsättningar som anges i

text: 5 kap. 7 §

text: ML för att tjänsten ska anses omsatt i Sverige uppfyllda, ska beskattningen ske här i landet. Skattskyldigheten för omsättningar inom landet åvilar normalt säljaren. När det gäller sådana tjänster som avses i

text: 5 kap. 7 §

text: ML är det dock särskilt angivet i 1 kap. 2 § första stycket 2 att förvärvaren är skattskyldig under förutsättning att säljaren är en utländsk företagare och att köparen är en näringsidkare. För vissa andra typer av tjänster kan en eventuell skattskyldighet hos förvärvaren istället vara beroende av om denne är registrerad till mervärdesskatt.

text: Med näringsidkare i ML:s mening avses fysisk eller juridisk person som bedriver sådan verksamhet av ekonomisk art som kan betecknas som yrkesmässig. Begreppet näringsidkare i ML motsvaras i sjätte mervärdesskattedirektivet av begreppet skattskyldig person (jfr

text: prop. 1993/94:99 s. 345

text: ). Av

text: artikel 21.1 b

text: som motsvarar

text: 1 kap. 2 § första stycket 2

text: ML framgår att skatten ska betalas in av skattskyldiga personer som tillhandahållits här aktuella tjänster av en skattskyldig person etablerad utomlands. I

text: prop. 1996/97:81 s. 18

text: anges att det av direktivet får anses framgå att de förvärvare som kan komma ifråga för sådan skattskyldighet ska vara näringsidkare.

text: Den skatt som ska tas ut i Sverige med anledning av en omsättning av de här aktuella tjänsterna ska betalas antingen av den utländske säljaren eller av köparen. En förutsättning för att förvärvaren ska bli skyldig att betala skatten är att denne är näringsidkare. I annat fall är det den utländska företagaren som sålt tjänsterna som ska betala skatten.

text: Bestämmelserna om registrering till mervärdesskatt återfinns i

text: 3 kap. 1 § skattebetalningslagen (1997:483)

text: . Av bestämmelsen framgår bl.a. att den som är skattskyldig till mervärdesskatt, med vissa undantag, ska registreras till mervärdesskatt. Även den som är återbetalningsberättigad enligt 10 kap. 9-

text: 13 §

text: ML ska registreras.

text: Om ett bolag ska tilldelas ett registreringsnummer är inte i alla situationer direkt beroende av om bolaget är en näringsidkare eller inte. En näringsidkare kan sakna registreringsnummer till mervärdesskatt eftersom enbart undantagna omsättningar görs i verksamheten. Bolag som inte är näringsidkare kan vara skattskyldiga enligt ML och därför också registrerade till mervärdesskatt. Exempelvis kan ett sådant holdingbolag som inte deltar direkt eller indirekt i dotterbolagens verksamhet vara registrerat till mervärdesskatt. Ett sådant holdingbolag anses inte utgöra en näringsidkare enligt ML, men kan vara skattskyldig för gemenskapsinterna förvärv av varor (jfr 1 kap. 1 § första stycket 2, 2 § första stycket 5 samt 2 a kap. 2-3 §§ ML). Holdingbolaget ska då rätteligen vara registrerat till mervärdesskatt.

text: Att köparen har ett registreringsnummer medför därför inte att denne i alla fall är en näringsidkare. Även om köparen är registrerad till mervärdesskatt i Sverige kan därför inte en utländsk företagare, som tillhandahåller här aktuella tjänster från en plats utanför EG till en svensk köpare, utesluta att skyldighet att betala skatt uppkommer i Sverige. Vid tveksamhet måste därför den utländske säljaren av tjänsten undersöka om köparen är näringsidkare. En mervärdesskatteregistrerad köpare som inte är näringsidkare, och därför inte skattskyldig vid förvärv av sådana tjänster som avses i

text: 5 kap. 7 §

text: ML, bör heller inte gentemot säljaren åberopa sitt registreringsnummer på ett sådant sätt att säljaren förmås underlåta att ta ut mervärdesskatt.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 851-99/100

status: gällande

title: Avdragsrätt för ingående moms som avser kostnader av personalvårdskaraktär

text: Nytt: 2023-06-02

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: RSV anser att någon begränsning av avdragsrätten på grund av privat konsumtion inte behöver ske för ingående moms som avser personalvårdskostnader och gåvor av personalvårdskaraktär under förutsättning att skattefrihet vid inkomstbeskattningen enligt bestämmelserna i 32 § 3 d och e mom. kommunalskattelagen föreligger för den anställde.

text: Det har förekommit ett antal frågor gällande avdragsrätten enligt

text: mervärdesskattelagen

text: (1994:200, ML) för ingående moms som avser ett företags personalvårdskostnader. RSV gör följande bedömning.

text: Den som är skattskyldig för moms har enligt bestämmelserna i

text: 8 kap. 3 §

text: ML avdragsrätt för ingående moms som hänför sig till förvärv eller import i verksamheten. För vissa ej skattskyldiga föreligger motsvarande återbetalningsrätt enligt

text: 10 kap.

text: ML. Beträffande ingående moms på kostnader för representation och liknande ändamål finns i

text: 8 kap. 9 §

text: ML särskilda bestämmelser som innebär att avdragsrätt inte föreligger om den skattskyldige inte har rätt till avdrag vid inkomstbeskattningen för utgiften i fråga.

text: Bestämmelserna i

text: 8 kap. 3 §

text: ML innebär att avdragsrätt inte föreligger för den moms som avser förvärv av en vara eller en tjänst som utnyttjas för privat bruk. Används varan eller tjänsten delvis privat och delvis för verksamhet som medför skattskyldighet föreligger avdragsrätt för en del av den ingående momsen.

text: De varor eller tjänster av personalvårdskaraktär som ett företag anskaffar har ofta ett inslag av privat konsumtion. Vid inkomstbeskattningen gäller dock skattefrihet för en anställd som mottar personalvårdsförmån av mindre värde enligt bestämmelserna i 32 § 3 e mom. kommunalskattelagen (1928:370, KL) medan arbetsgivaren har avdragsrätt för kostnaden. Denna typ av kostnader är ett naturligt inslag i ett företags verksamhet och marknadsvärdet är begränsat. RSV anser därför att ett företags anskaffning av sådana varor och tjänster som är skattefria för den anställde vid inkomstbeskattningen enligt ovan i sin helhet får anses utgöra förvärv i verksamheten i mervärdesskattehänseende. Någon begränsning av avdragsrätten på grund av inslag av privat konsumtion behöver således inte ske. Begränsning av avdragsrätten enligt bestämmelserna i

text: 8 kap. 13 §

text: ML (blandad verksamhet) kan dock komma i fråga.

text: RSV anser vidare att motsvarande bör gälla beträffande avdragsrätten för ingående moms vid ett företags inköp av sådana julgåvor, jubileumsgåvor och minnesgåvor som är skattefria för mottagaren vid inkomstbeskattningen enligt bestämmelserna i 32 § 3 d mom. KL.

text: En arbetsgivares tillhandahållande av här avsedda varor och tjänster av personalvårdskaraktär bör inte medföra att uttagsbeskattning enligt

text: 2 kap.

text: ML sker.

text: Av RSV:s rekommendationer RSV S 1998:40 framgår vilka förutsättningar som gäller för skattefrihet för den anställde vid inkomstbeskattningen enligt angivna bestämmelser i KL.

text: Avdragsrätt för hela den ingående momsen föreligger således vid en arbetsgivares anskaffning av julgåvor eller minnesgåvor till sin personal under förutsättning att gränsbeloppen i nämnda rekommendation inte överskrids. Vidare har en arbetsgivare full avdragsrätt för ingående moms som avser inköp för de anställdas personliga bruk av t.ex. träningsoveraller med arbetsgivarens reklamtryck. Under i rekommendationen angivna förutsättningar har en arbetsgivare också avdragsrätt för den ingående moms som belöper på tillhandahållande till sin personal av enklare slag av motion eller annan friskvård.

text: Är emellertid förutsättningarna för skattefrihet vid inkomstbeskattningen för den anställde inte uppfyllda har arbetsgivaren inte rätt till avdrag för den ingående moms som belöper på förvärv för att tillhandahålla förmånen. Om avdrag för ingående moms redan skett, exempelvis pga att en vara ingår i arbetsgivarens ordinarie sortiment, skall uttagsbeskattning enligt bestämmelserna i

text: 2 kap.

text: ML ske. På motsvarande sätt sker uttagsbeskattning om arbetsgivaren själv tillhandahåller personalen tjänster för vilka skattefrihet vid inkomstbeskattningen inte föreligger.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8533-99/120

title: Självfakturering (”self-billing”)

text: Nytt: 2008-01-22

text: Detta ställningstagande upphör att gälla. Bestämmelserna i

text: 11 kap.

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: har ändrats från och med den 1 januari 2004. Det finns numera särskilda regler om självfakturering. Genom den nya lagstiftningen har innehållet i ställningstagandet blivit inaktuell.

text: Sammanfattning

text: RSV anser, i det nu aktuella fallet, att upprättad handling i det beskrivna förfarandet får anses utgöra en avräkningsnota för vilken

text: 11 kap. 4 §

text: ML är tillämplig. RSV anser därför att leverantören får anses ha uppfyllt sin faktureringsskyldighet enligt

text: 11 kap

text: ML genom att köparen utfärdar och skickar avräkningsnota via telefax till säljaren. Vidare anser RSV att avräkningsnotan som utfärdas och faxas till säljaren kvalificerar som underlag för avdrag för den ingående skatt enligt

text: 8 kap. 17 §

text: ML.

text: RSV vill även betona att betalningsskyldigheten för mervärdesskatten (ej vid förvärvsbeskattning) samt ansvaret för att uppgifterna i upprättad handling är korrekta åvilar säljaren. Det är således viktigt att säljaren reagerar inom viss tid om uppgifterna i handlingen inte är korrekta. RSV anser därför att det måste läggas stor vikt vid att bevis finns för att upprättad handling verkligen har utväxlats mellan köparen och säljare.

text: Fråga angående underlag för redovisning av mervärdesskatt

text: Riksskatteverket (RSV) har mottagit Er skrivelse innehållande fråga angående underlag för redovisning av mervärdesskatt enligt

text: mervärdesskattelagen

text: ),ML, vid sk "self-billing".

text: I Er skrivelse anges att som ett led i Er strävan att effektivisera verksamheten har en översyn av hanteringen av leverantörsfakturorna skett. Ni anger att denna hantering skulle kunna effektiviseras väsentligt om Ni som kund kan upprätta fakturan, dvs en avräkningsnota, om avräkningsnotan kan sändas av Er elektroniskt (EDI) eller via telefax till säljaren. Ni anger att Ni har kännedom om att dylik hantering förekommer i praktiken men att Ni vill, inför ett införande, ha RSV:s bekräftelse på att beskrivet förfarande är förenligt med ML:s regler.

text: 1 Beskrivning av förfarandet

text: Av Er beskrivning framgår att den aktuella hanteringen endast kommer att omfatta leverantörer som löpande säljer varor eller tjänster till någon eller några bolag inom Er koncern. Dessutom kommer ett särskilt avtal att slutas med leverantören om fakturahanteringen. Avtalet har Ni valt att kalla "Avtal om utförande av selfbilling".

text: Ni anger vidare att eftersom RSV uttalat (brevsvar 93-08-13, dnr

text: ) att ML inte kan anses utgöra hinder för att överföring av fakturor sker på elektronisk väg, så länge förfarandet står i överensstämmelse med

text: Bokföringslagen

text: (BFL) och de krav på fakturans innehåll som anges i ML framgår av verifikationen, gäller denna förfrågan inte i första hand EDI-fakturering utan om telefax kan godtas som verifikation. Ni utgår således ifrån att eftersom det är acceptabelt att säljaren fakturerar via EDI bör även en avräkningsnota kunna skickas via EDI.

text: Enligt den tänkta modellen kommer Ni att kort tid efter leverans skicka ett telefax innehållande en avräkningsnota till ett bestämt telefaxnummer som innehas av leverantören. Telefaxet kommer att innehålla alla de uppgifter en faktura ska innehålla enligt ML, BFL och

text: aktiebolagslagen

text: . Tidpunkt för utställande av samt innehåll i avräkningsnota regleras i avtalet. Enligt avtalet åvilar det Er som utställare av avräkningsnotan att med hjälp av mottagningskvitto som produceras av sändande telefax kontrollera att telefaxet mottagits av säljaren. Ni behåller den faxade avräkningsnotan på papper och denna utgör verifikation och underlag för eventuellt avdrag för ingående skatt.

text: Säljaren ska å sin sida enligt avtalet ha upprättat skriftliga rutiner i syfte att garantera att tillfredsställande kontroll finns avseende mottagande av telefaxhandlingar (avräkningsnotor). Säljaren ska dessutom enligt avtalet efter vissa bestämda intervaller stämma av så att emottagen ersättning från Er överensstämmer med beloppen på mottagna avräkningsnotor för motsvarande period.

text: Ni betonar vikten av att avräkningsnotan inte behöver skickas per brev då sådant förfarande är mycket kostsamt. Vidare att beskriven hantering är mer säker jämfört med en brevsänd avräkningsnota p.g.a de inbyggda kontrollmomenten i det tänkta förfarandet.

text: Ni anger vidare att ML inte uttryckligen uttalar att faktura/avräkningsnota i original på papper ska utfärdas eller utgöra underlag för yrkat avdrag. Mot ett sådant krav talar RSV:s uttalande avseende EDI-fakturering.

text: Avslutningsvis anger Ni att ur Ert perspektiv borde avgörande för om hanteringen kan accepteras vara att säljaren och köparen har samma information och att avräkningsnotan som skickas via telefax kvalificerar som verifikation enligt BFL.

text: Vad gäller fax som verifikation anser Ni finna stöd för att telefax kan uppfylla BFL:s krav i Bokföringsnämndens (BFN) uttalande BFN U 95:1.

text: Ni ber således RSV ta ställning till följande frågor.

text: Kan leverantören anses ha uppfyllt sin faktureringsskyldighet enligt

text: 11 kap

text: ML genom att Ni som köpare utfärdar och skickar avräkningsnota (

text: 11 kap. 6 §

text: ML) via telefax till säljaren?

text: Kvalificerar den avräkningsnota som Ni utfärdar och faxar till säljaren som underlag för avdrag för den ingående skatt enligt

text: 8 kap. 17 §

text: ML?

text: Om svaret på någon av frågorna är nekande, förändras svaret om säljaren utfärdar fakturor på papper med ett innehåll som är identiskt med det som angivits i avräkningsnotan och om dessa pappersfakturor lagras för Er räkning hos säljaren och således inte skickas till Er? Det kan nämnas att vid en eventuell kontroll kommer dessa fakturor kunna uppvisas av Er.

text: 2 Gällande rätt

text: Bestämmelser om Faktureringsskyldighetskyldighet att utfärda faktura, vad fakturan ska innehålla och när en kreditnota ska utfärdas finns i

text: 11 kap.

text: ML. Vidare framgår av

text: 8 kap. 5 §

text: ML att rätt till avdrag för ingående moms endast föreligger om den kan styrkas genom faktura eller jämförlig handling som avses i 11 kap. Ett krav för avdrags- eller återbetalningsrätt av moms är således att underlaget utgörs av en handling med sådant innehåll som föreskrivs i 11 kapitlet. Faktura eller jämförlig handling ska, enligt

text: 11 kap. 2 §

text: ML, utfärdas av den som är skattskyldig för annan omsättning än sådan som medför skattskyldighet för förvärvaren p.g.a bestämmelserna i 1 kap. 2 § 1 st. 2-4 p. ML. Skattskyldig säljare ska således utfärda faktura för sina omsättningar, däremot inte en skattskyldig förvärvare. Med uttrycket jämförlig handling avses avräkningsnota, kvitto, köpehandling och liknande handling. Med handling avses även upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel (

text: 1 kap. 17 §

text: ML). Undantag från faktureringsskyldighet gäller enligt

text: 11 kap. 4 §

text: ML sådana fall, då avräkning mellan köpare och säljare görs enligt avräkningsnota som upprättas av köparen. Avräkningsnotan, som ersätter fakturan, ska innehålla samma uppgifter som krävs för faktura eller motsvarande handling. Det kan konstateras att någon definition om vad som avses med avräkningsnota i momssammanhang fn inte finns. RSV nämner dock i avsnitt 14.6 i Handledning för mervärdesskatt 1999 att avräkningsnotor bl.a. förekommer i de branscher där köparen själv väger in, mäter eller klassificerar den inköpta varan, t.ex. när jordbrukets producentkooperativa företag gör inköp från medlemmar av spannmål, mjölk, slaktdjur, skogsprodukter m.m. Vidare att avräkningsnotor även förekommer när skrothandlare gör uppköp från privatpersoner eller företag. Vidare kan det konstateras att i samband med införande av nya kostnadsbesparande förfaranden, uppkommer nya behov av avräkningar med tillhörande handlingar (se bl.a RSV:s skrivelser 1998-12-16 samt 1999-10-11 avseende "Purchasing Card"). EG-domstolen har i förhandsavgörande 1997-09-17 med målnummer

text: , Bernhard Langhorst, prövat huruvida en kreditnota utfärdad av mottagaren av varan eller tjänsten utgör en "handling som kan anses motsvara en faktura". Observera att i den svenska översättningen av förhandsavgörandet benämns handlingen "kreditnota". Det beskrivna förfarandet enligt punkt 7 i förhandsavgörandet får, enligt RSV:s uppfattning, anses motsvara det svenska förfarandet med avräkningsnotor.

text: EG-domstolen anger i punkt 24 följande.

text: "Den första frågan skall således besvaras så, att artikel 22.3 c i sjätte direktivet tillåter medlemsstaterna att anse att en kreditnota som har utfärdats av mottagaren av varorna eller tjänsterna utgör en "handling som kan anses motsvara en faktura" när kreditnotan innehåller de uppgifter som en faktura skall innehålla enligt nämnda direktiv och kreditnota har upprättats med samtycke av den skattskyldige som tillhandahåller varorna eller tjänsterna samt denne kan ifrågasätta det mervärdesskattebelopp som angivits i kreditnotan."

text: Vidare konstaterar EG-domstolen i detta förhandsavgörande att betalningsskyldighet åvilar säljaren för belopp angiven i avräkningsnota. Domstolen anger i punkt 29 följande.

text: "Den andra frågan skall således besvaras så, att en skattskyldig som inte har ifrågasatt en uppgift i en kreditnota - som kan anses motsvara en faktura - om en högre mervärdesskattebelopp än det som skall betalas på grund av de skattepliktiga transaktionerna kan anses som den person som har angivit detta belopp och som följaktligen är betalningsskyldig för beloppet i den mening som avses i artikel 21 punkt 1 c i sjätte direktivet."

text: 3 RSV:s bedömning

text: 11 kap. 4 §

text: 11 kap

text: 8 kap. 17 §

text: ML.

text: Avslutningsvis vill RSV även nämna att diskussioner inom Europeiska kommissionen pågår angående de olika medlemsländernas krav vid fakturering. Eventuella framtida harmoniseringar på området kan således medföra förändrade krav vid fakturering.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8567-98/901

title: Tillämplig skattesats på gästhamnsavgifter

text: Nyhet 2016-01-20:

text: Denna skrivelse upphör att gälla genom ställningstagande dnr

text: 131 26976-16/111

text: Sammanfattning

text: Skatt skall tas ut med 25 % på gästhamnsavgifter

text: Mervärdesskatt på gästhamnsavgifter

text: Ni har i skrivelse, som inkom till Riksskatteverket (RSV) den 14 september 1998, ställt förfrågan om vilken mervärdesskattesats som skall tas ut på gästhamnsavgifter.

text: I er skrivelse ifrågasätter ni om inte skatt bör tas ut med 12 % p.g.a. att ni upplåter en campingplats i båtcampingverksamhet.

text: Enligt 3 kap. 3 § första stycket p. 6

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, är upplåtelse för fartyg av hamnar mervärdesskattepliktig. Upplåtelse av campingplatser och motsvarande i campingverksamhet är mervärdesskattepliktig enligt

text: 3 kap. 3 § första stycket p.

text: 4 ML.

text: Skattesatsens storlek regleras i

text: 7 kap.

text: ML. Enligt

text: 7 kap. 1 § första stycket

text: ML är skattesatsen 25 % av beskattningsunderlaget om inte annat följer av andra eller tredje stycket. Enligt 7 kap. 1 § andra stycket p. 1 ML är skattesatsen 12 % vid upplåtelse av campingplatser och motsvarande i campingverksamhet.

text: Skatteplikten för upplåtelse av campingplatser och motsvarande i campingverksamhet infördes den 1 januari 1991. I propositionen till lagen (

text: prop. 1989/90:111 s. 197

text: ) säger föredragande följande rörande vad denna skatteplikt skall omfatta.

text: "Skatteplikten omfattar upplåtelse av plats för tält eller husvagnar eller av sådana enklare stugor på campingområden som skatteplikten för rumsuthyrning inte ansetts omfatta (jfr. RSV Im 1977:5). Skatteplikten gäller givetvis även upplåtelse av näringsidkares egna uppställda tält eller husvagnar."

text: Skatteplikten för "upplåtelse av campingplatser och motsvarande i campingverksamhet" samt "upplåtelse för fartyg av hamn" regleras således i två olika punkter i ML. Endast den som rör camping är särskilt omnämnd i

text: 7 kap. 1 §

text: ML när skattesatsen regleras. Den beskrivning av camping som ges i propositionen omfattar inte gästhamnsupplåtelser. Av detta bör slutas att upplåtelse av gästhamn bör beskattas enligt huvudregeln i

text: 7 kap. 1 § första stycket

text: ML, dvs. med 25 %. Även i RSV:s Handledning för mervärdesskatt 1998, s. 412 (se avsnitt 13.2.2 i MHL 1999), finns angivet att gästhamnsverksamhet inte kan jämställas med campingverksamhet utan att skatt skall tas ut på gästhamnsavgiften med 25 %.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8729-95/901

title: Mervärdesskatt vid uthyrning av sjöcontainers

text: Nyhet 2016-01-20:

text: Detta ställningstagande upphör att gälla genom ställningstagande dnr

text: 131 26976-16/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 875-98/900

title: Mervärdesskattefrågor vid företagens anskaffning av s.k. hemdatorer

text: Nytt: 2007-08-23

text: Detta ställningstagande upphör att gälla, eftersom det som tas upp i ställningstagandet får anses framgå av Regeringsrättens dom

text: RÅ 1999 ref. 37

text: Enligt Riksskatteverkets (RSV:s) uppfattning bör anskaffandet av datorer för de anställdas privata bruk inte anses utgöra ett förvärv för verksamheten även om syftet är att höja datamognaden i företaget. Detta innebär att arbetsgivaren inte har avdragsrätt eller rätt till återbetalning av mervärdesskatten vid anskaffningen av datorerna till de anställda. Om den anställde för det privata nyttjandet får betala ett vederlag, exempelvis genom ett bruttolöneavdrag, ska mervärdesskatt inte utgå härpå.

text: En arbetsgivare som tillhandahåller hemdatorer åt anställda mot vederlag, får anses omsätta en tjänst i mervärdeskattelagens mening under förutsättning att han erhållit rätt till avdrag eller återbetalning av mervärdesskatten vid förvärvet av datorerna. Detta innebär exempelvis vid bruttolöneavdrag att mervärdesskatt skall utgå på avdraget.

text: 1 Bakgrund

text: Från och med inkomståret 1998 (taxeringsår 1999) utvidgades skattefriheten vid inkomstbeskattningen för datorer som en arbetsgivare tillhandahåller en anställd för privat bruk. Bakgrunden till den utvidgade skattefriheten är att skapa förutsättningar för att höja den allmänna datamognaden vilket kommer arbetsgivaren tillgodo (prop 96/97:173 SkU 97/98:14). Förmånen av att använda en av arbetsgivaren tillhandahållen datorutrustning för privat bruk skall således inte tas upp som intäkt om förmånen riktar sig väsentligen till hela den stadigvarande personalen. Skattefriheten förutsätter att arbetsgivaren direkt betalar kostnaden för datorutrustningen, antingen genom att köpa eller att hyra den. Skattefriheten gäller också när den anställde betalar ersättning för datorn. Fråga har nu uppstått vilka mervärdesskattemässiga konsekvenser detta kan få.

text: 2 Allmänt om

text: mervärdesskattelagens

text: ), (ML:s), tillämpning

text: I och med Sveriges medlemskap i Europeiska unionen skall ML tolkas utifrån gemenskapsrätten, dvs. mot bakgrund av exempelvis rådets sjätte mervärdesskattedirektiv,

text: (sjätte direktivet) och avgöranden i Europeiska gemenskapens domstol(EG-domstolen). Bedömningar som görs i inkomstskattehänseende, t.ex. hur en intäkt eller ett avdrag skall behandlas/karaktäriseras, saknar därmed i princip numera betydelse.

text: 2.1 Skattskyldighet - rätt till avdrag/ återbetalning

text: Skattskyldig är den som inom landet, omsätter varor eller tjänster i en yrkesmässig verksamhet. Varje transaktion som innefattar ett tillhandahållande mot ersättning innebär att en omsättning ägt rum. Är man skattskyldig för omsättningen skall således transaktionen beläggas med mervärdesskatt. Även när en vara eller tjänst tas i anspråk genom uttag skall beskattning ske. Reglerna gäller även den som utan att vara skattskyldig har rätt till återbetalning av mervärdesskatt.

text: Den som är skattskyldig har rätt till avdrag för ingående skatt för inköp/import till verksamhet som medför skattskyldighet. För rätt till avdrag krävs enligt

text: 8 kap. 3 §

text: ML att det föreligger ett samband mellan förvärvet och den bedrivna verksamheten. Den ingående skatten skall hänföra sig till förvärv eller import i verksamheten. Kravet på sådan anknytning kan sägas utgöra en slags generell begränsning i avdragsrätten. Därutöver finns särskilda regler om begränsningar i avdragsrätten, vilka inte är av intresse i detta sammanhang.

text: En tillgång som uteslutande skall nyttjas privat berättigar således inte till avdrag/återbetalning av ingående skatt. Vid anskaffning av en vara som delvis används i verksamheten och delvis nyttjas privat får avdrag göras för en del av den ingående skatten. Avdragets storlek bestäms då med ledning av den beräknade användningen i verksamheten. Om varan endast i ringa omfattning används i verksamheten kan den inte anses ha anskaffats för verksamheten, varför avdrag inte skall medges. Samma gäller om en tillgång anskaffas för att överlåtas till en anställd.

text: 2.2 Uttagsbeskattning

text: Uttagsbeskattningen syftar främst till att beskatta privat användning av varor och tjänster. Bestämmelserna om uttagsbeskattning av varor gäller i princip bara i de fall den skattskyldige haft rätt till avdrag för ingående skatt vid sitt förvärv av varan. Alla skattepliktiga omsättningar av tjänster kan i normalfallet bli föremål för uttagsbeskattning. Vid sådant uttag av tjänst där den skattskyldige använder eller låter någon annan använda en tillgång som hör till verksamheten för privat ändamål krävs att han haft avdragsrätt eller rätt till återbetalning av ingående skatt vid förvärvet av varan.

text: Uttagsbeskattning kan ses som ett alternativ till beskattning genom vägrad avdragsrätt för ingående skatt; antingen en vägrad avdragsrätt vid förvärvet (varvid nyttigheten förblir bärare av mervärdesskatt) eller en senare uttagsbeskattning (varigenom skattebelastning åter sker). Det föreligger dock inte någon valmöjlighet utan vid förvärvet måste en bedömning ske huruvida tillgången (helt eller delvis) anskaffas för verksamheten eller inte.

text: 3 Anskaffning av hemdatorer - förvärv för verksamheten?

text: Enligt RSV:s uppfattning bör anskaffandet av datorer för de anställdas privata bruk inte anses utgöra ett förvärv för verksamheten även om syftet är att höja datamognaden i företaget. Enligt artikel 17.6 i sjätte direktivet får avdrag inte i något fall medges för ingående skatt på kostnader som inte är av strikt affärsmässig natur ("strictly business expenditure").

text: Syftet att höja den allmänna datamognaden kan inte ensamt vara avgörande för hur ett tillhandahållande skall karaktäriseras, dvs. i sig själv göra att anskaffningskostnaden anses vara av strikt affärsmässig natur.

text: 3.1 Rätt till avdrag/återbetalning

text: Vid förvärvet av en dator måste arbetsgivaren således göra en bedömning om detta sker för verksamheten eller inte. För rätten till avdrag/återbetalning innebär detta att

text: om datorn uteslutande skall användas i verksamheten föreligger rätt till avdrag/återbetalning fullt ut,

text: om datorn inte skall användas i verksamheten eller beräknas detta användande att bli ringa föreligger inte alls någon rätt till avdrag/återbetalning.

text: 3.1.1 Uttagsbeskattning

text: Har avdrag/återbetalning skett i anledning av förvärvet av datorn skall det privata nyttjandet uttagsbeskattas. Vid beräkningen av beskattningsunderlaget skall man då utgå från kostnaden vid uttagstillfället för att utföra tjänsten, dvs. den del av fasta och rörliga kostnader som belöper på tjänsten.

text: Har avdrag/återbetalning ej skett skall det privata nyttjandet inte uttagsbeskattas. En arbetsgivare som tillhandahåller hemdatorer åt anställda utan vederlag kan i dessa fall inte heller anses tillhandahålla en tjänst i ML:s mening varför uttagsbeskattning ej skall ske.

text: 3.1.2 Arbetsgivaren tillhandahåller hemdatorer mot vederlag, t.ex. bruttolöneavdrag

text: En arbetsgivare som tillhandahåller hemdatorer åt anställda mot vederlag, får anses omsätta en tjänst i ML:s mening under förutsättning att han erhållit rätt till avdrag eller återbetalning för mervärdesskatten vid förvärvet av datorerna. Ett bruttolöneavdrag får anses utgöra vederlag i ML:s mening. Detta innebär att bruttolöneavdraget skall belastas med mervärdesskatt.

text: Om vederlaget understiger kostnaden för att utföra tjänsten, dvs fasta och löpande kostnader som belöper på tjänsten, skall mellanskillnaden uttagsbeskattas.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8913-98/901

title: Mässtjänster

text: Nytt: 2006-07-07

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och får anses ersatt av ställningstagandet Omsättningsland för tjänster i samband med mässa, dnr

text: 131 160190-06/111

text: Mervärdesskatt på mässarrangörs tillhandahållande av tjänster till utställare.

text: I skrivelse 1998-08-26 har förbundet önskat att Riksskatteverket (RSV) skall bekräfta att fr o m 1998-07-01 mervärdesskatt (moms) inte skall debiteras på "mässhyror" från utländska utställare.

text: I samband med mässarrangemang kan den som är arrangör av mässan tillhandahålla utställare olika slag av tjänster. I

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, finns inte särskilt angivet hur sådana tjänster som tillhandahålls i samband med mässor skall behandlas i momshänseende. Något särskilt stadgande finns alltså inte i ML beträffande vad som i allmänt språkbruk ofta benämns mässtjänster. Inte heller torde det rent allmänt finnas någon entydig definition av uttrycket mässtjänster.

text: Den momsmässiga behandlingen av en mässarrangörs tillhandahållande av tjänster till utställare har varit föremål för prövning av Skatterättsnämnden (SRN) 1998-04-20 i ett förhandsbeskedsärende. I det fallet betalade varje utställare en grundavgift som hade avseende på ett datasystem för besökarregistrering, utbildning i systemets användning samt deltagande i olika marknadsföringssammankomster. Utställaren kunde hyra en plats med eller utan färdig monter. I platshyran ingick viss städning och bevakning samt marknadsföring av den aktuella mässan. Utöver detta tillhandahölls mot särskild ersättning tilläggstjänster såsom ytterligare inredning, tillgång till persondator, extra städning i monter m.m. Mässarrangören tillhandahöll också vid enstaka tillfällen utrymmen för reklammeddelanden i lokalerna för de som inte deltog som utställare på mässan.

text: I förhandsbeskedsärendet kan bedömningen sägas i huvudsak avsett två frågor. Dels om de av arrangören gjorda tillhandahållandena skulle ses som en enda prestation i momshänseende eller om varje delprestation skulle behandlas för sig, och dels i vilket land arrangörens tjänster skulle anses omsatta. Bedömningen hade betydelse för frågan om arrangören skulle debitera utländska utställare svensk moms eller inte.

text: SRN ansåg att de tjänster mässarrangören ifråga tillhandahöll respektive utställare hade ett enda ändamål, nämligen att bereda utställaren tillfälle att exponera och på annat sätt marknadsföra sina produkter i form av varor och tjänster, till besökare på mässan. Nämnden fann därvid att tjänsterna skulle bedömas sammantagna som en helhet och att de då fick anses utgöra en enda tjänst i momshänseende. I denna enda tjänst inräknades även de s.k. tilläggstjänsterna som tillhandahölls mot särskild ersättning.

text: Vid s.k. sammansatta tillhandahållanden kan, enligt RSV:s uppfattning, som en huvudregel sägas gälla att varje delprestation skall bedömas för sig i momshänseende. Emellertid har i praxis utvecklats en s.k. huvudsaklighetsprincip som har kommit till användning i fall då ett sammansatt tillhandahållande huvudsakligen består av en viss prestation som åtföljs av underordnade och nödvändiga kostnadselement. Det totala tillhandahållandet bedöms då utifrån den huvudsakliga delprestationens karaktär. Under senare år har dock tillämpningen av huvudsaklighetsprincipen minskat.

text: Som framgår ovan har SRN i det angivna förhandsbeskedsärendet ansett att mässarrangörens tillhandahållande skall ses som en enda tjänst i momshänseende och bedömas därefter. Nämnden synes ha gjort bedömningen att prestationen skall ses som en helhet utifrån karaktären på tillhandahållandet och med beaktande av vad kunden i realiteten önskat erhålla samt vad den tillhandahållna tjänsten fyllt för funktion hos kunden. Denne torde primärt ha varit intresserad av att genom deltagande i mässan få tillfälle att exponera och marknadsföra sina produkter. Kunden torde då ha avsett att anskaffa en tjänst som skulle göra det möjligt för honom att genomföra dessa aktiviteter. Denna tjänst består i sig av sidoordnade men ej sådana underordnade och nödvändiga prestationer som kan omfattas av huvudsaklighetsprincipen. RSV:s uppfattning är att SRN kan sägas ha gjort sin bedömning att fråga skall anses vara om en enda tjänst i momshänseende utifrån vad som närmast kan beskrivas som en helhetsprincip.

text: Beträffande frågan vad för slags tjänst mässarrangören kunde anses ha tillhandahållit fann SRN att mässarrangören, genom att bereda utställaren tillfälle att marknadsföra sina produkter, direkt medverkade till framförandet av ett reklambudskap. Nämnden fann att begreppet reklam skulle tolkas vitt och hänvisade till bl.a. EG-domstolens dom i

text: mål C-69/92

text: I

text: 5 kap. 7 §

text: ML anges att reklamtjänster som tillhandahålls näringsidkare i annat EG-land inte skall anses omsatta i Sverige. De skall då inte beläggas med svensk moms. Om förvärvaren av reklamtjänsten finns i ett annat EG-land men är annan än näringsidkare, t.ex. institution eller privatperson, skall dock omsättningen av tjänsten anses gjord i Sverige och svensk moms skall debiteras. Om förvärvaren av tjänsten finns i land utanför EG, skall svensk moms inte debiteras oavsett förvärvaren är näringsidkare eller annan.

text: Den av förbundet ställda frågan om utländska utställare inte skall debiteras svensk moms på mässhyror kan - bl.a. mot bakgrund av att någon entydig definition av uttrycket mässtjänster inte torde finnas - inte besvaras generellt. RSV:s åsikt är dock den, att om i det enskilda fallet förhållandena är identiska, eller i vart fall i allt väsentligt likartade, med förhållandena i förhandsbeskedsärendet, skall svensk moms inte debiteras utländska utställare. Förhandsbeskedet kan alltså sägas ha en prejudicerande effekt. Dock framgår av redogörelsen i nästföregående stycke att, i de fall förvärvaren av tjänsten inte är näringsidkare, svensk moms skall debiteras om förvärvaren finns i ett annat EG-land.

text: I sammanhanget bör noteras att - oaktat det nämnda förhandsbeskedet - frågan om den momsmässiga behandlingen av tjänster som tillhandahålls av mässarrangörer inte är oomstridd, och det finns anledning anta att bedömningar som leder till annat resultat än i förhandsbeskedsärendet görs i andra EG-länder. Det kan därför inte uteslutas att praxis på sikt kan komma att utvecklas i annan riktning än den som förhandsbeskedet utvisar, t.ex. när det gäller bedömningen vad för slag av tjänst mässarrangören tillhandahåller, och därmed i vilket land tjänsten skall anses omsatt och moms skall erläggas.

text: Slutligen kan upplysas att förmedling som görs för annans räkning i dennes namn av sådana tjänster som anges i

text: 5 kap. 7 §

text: ML (t.ex. reklamtjänster) behandlas på samma sätt när det gäller bestämmande av omsättningsland som den förmedlade tjänsten.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8922-95/900

title: Mervärdesskatteplikten för omsättning av varor och tjänster avseende fartyg enligt mervärdesskattelagen

text: Nytt: 2017-12-21

text: Detta ställningstagande har upphört att gälla och ersätts av ställningstagandet Fartyg som går på öppna havet, mervärdesskatt, med dnr.

text: 202 482304-17/111

text: Denna skrivelse har i vissa delar ersatts av Skatteverkets ställningstagande ”Fartyg och luftfartyg; undantag från skatteplikt m.m. endast i ett eller även i flera led?” daterad 2010-09-24, dnr

text: 131 373473-07/111

text: . De delar som ersatts är dels i vilket led undantaget är tillämpligt, dels definitionen av yrkesmässig sjöfart.

text: 1 BAKGRUND

text: Före basbreddningen den 1 januari 1991 var endast särskilt uppräknade tjänster enligt den då gällande lagen (

text: ) om mervärdeskatt, GML, skattepliktiga. Försäljning av varor var i princip generellt skattepliktig. I annat fall fanns uttryckliga undantag. Basbreddningen innebar att alla varor och tjänster i princip blev skattepliktiga.

text: Före den 1 januari 1991 undantogs i GML från skatteplikt skepp för yrkesmässig sjöfart eller yrkesmässigt fiske, fartyg för bogsering och bärgning samt del, tillbehör och utrustning till sådant fartyg, nedan benämnt skattefria fartyg. Även tjänst avseende icke skattepliktig vara undantogs från skatteplikt. Vidare var enligt anvisningarna till 10 § GML tvätt av utrustning till skattefria fartyg undantaget från skatteplikt.

text: Den 1 juli 1993 återinfördes undantaget från skatteplikt för dessa fartyg och luftfartyg i samma utsträckning som gällde innan basbreddningen (SFS 1993:642,

text: prop. 1992/93:190

text: ). Som argument åberopades i propositionen de konkurrensnackdelar för svenska redare och flygbolag som konstaterats p.g.a slopandet av undantaget 1991.

text: Från och med den 1 juli 1994 infördes ett nytt skattepliktsbegrepp i

text: mervärdesskattelagen

text: , ML. Det är inte längre varan eller tjänsten som är skattepliktig utan omsättningen av dessa, se

text: 1 kap. 1 §

text: ML.

text: De särskilda bestämmelser i

text: 3 kap. 22 §

text: ML som avser bl.a. upplåtelse och överlåtelse av fartyg till Svenska Sällskapets för Räddning av Skeppsbrutne kommenteras inte i denna framställning.

text: Genom lagen (

text: ) om ändring i ML har i

text: 3 kap.

text: ML har dels ett förtydligande gjorts i

text: 3 kap. 21 §

text: ML, dels införts en ny paragraf,

text: 21 a §

text: prop. 1995/96:58

text: ). Ändringarna är föranledda av ytterligare anpassning till EG:s sjätte direktiv.

text: 2 SKATTEFRIHETENS OMFATTNING

text: Enligt

text: 3 kap. 21 §

text: ML undantas från skatteplikt omsättning av

text: skepp för yrkesmässig sjöfart eller yrkesmässigt fiske,

text: fartyg för bogsering eller bärgning samt

text: luftfartyg för yrkesmässig person- eller godsbefordran.

text: Undantaget vad avser försäljning av skattefria fartyg gäller endast om den som förvärvar fartyget bedriver sådan verksamhet som avses i

text: 3 kap. 21 §

text: ML.

text: Skattefriheten omfattar också omsättning av

text: tjänster som avser skattefria fartyg såsom ombyggnad, reparation, underhåll, befraktning och uthyrning,

text: delar, tillbehör eller utrustning till skattefria fartyg när dessa säljs eller hyrs ut till ägaren av fartyget eller till den som varaktigt nyttjar fartyget enligt avtal med ägaren eller förs in i landet för ägarens eller nyttjanderättshavarens räkning samt

text: tjänster som avser delar, tillbehör eller utrustning.

text: Undantaget omfattar emellertid inte sådana skepp som är sådana farkoster för vilka förflyttningen är av underordnad betydelse i förhållande till huvuduppgiften. Som skattefria fartyg räknas inte flodsprutor, pontonkranar, flytdockor, fyrskepp, mudderverk m.m. samt andra farkoster som hänför sig till tulltaxenummer 89.05 och som inte är bärgningsfartyg.

text: RSV anser att en förutsättning för tillämpning av undantaget är att fartyget endast i ringa omfattning eller inte alls används i annan verksamhet än yrkesmässig sjöfart, yrkesmässigt fiske eller för bogsering eller bärgning (jfr

text: RÅ 1987 not 603

text: Genom lagen (

text: ) om ändring i ML har införts ett undantag från beskattning av omsättning avseende skeppsmäklartjänster. Enligt övergångsbestämmelserna gäller denna lagändring retroaktivt från och med den 1 januari 1995.

text: Enligt

text: 3 kap. 21 a §

text: ML undantas från skatteplikt omsättning av tjänster som tillhandahålls av mäklare eller andra förmedlare som handlar för någon annan i dennes namn och omsättningen av förmedlingstjänsten avser en sådan omsättning som avses i

text: 3 kap. 21 §

text: ML.

text: Undantagen från skatteplikt för omsättning av vara eller tjänst enligt 3 kap. 21 och 21 a §§ ML är s.k. kvalificerade undantag, vilket innebär att rätt till återbetalning av ingående skatt föreligger enligt

text: 10 kap. 11 §

text: ML.

text: För att kunna avgöra om mervärdesskatt skall debiteras efter att det har konstaterats att omsättning av viss vara eller tjänst inte är undantagen enligt någon av reglerna i

text: 3 kap.

text: ML, måste alltid avgöras om omsättningen är gjord utom eller inom landet enligt

text: 5 kap.

text: ML. I sådant fall är det i första hand reglerna i 5 kap. 8, 9 samt 11 §§ ML som kommer ifråga.

text: 3 SKATTEPLIKTEN FÖR OMSÄTTNING AV VAROR OCH TJÄNSTER AVSEENDE FARTYG

text: I det följande redovisas RSV:s uppfattning om skatteplikten för omsättning av diverse varor och tjänster avseende skattefria fartyg. De olika uttryck som förekommer i den framställningen måste dock först definieras.

text: Definitionerna i det följande utgör en redogörelse av den betydelse RSV lägger i vissa uttryck som används i framställningen. I ett fall utgör dock definitionen en legaldefinition, vilket är angivet.

text: 3.1 Definitioner

text: Bareboatbefraktning: Avser kontrakt där redaren tillhandahåller fartyg utan besättning till befraktaren. Fartyget hyrs per tidsenhet. Hyrestiden omfattar ofta fartygets hela livslängd. Befraktaren har ofta möjlighet att utnyttja fartyget världsomspännande.

text: Befraktare: Avser den som hyr fartyg eller nyttjar fartyg för transport av eget gods.

text: Kvantumkontrakt (Contracts of Affreightment): Avser kontrakt vilka är specialformer av tids- eller resebefraktning.

text: Genomfartsavgift: Avser avgift vilken tas ut i samband med att fartyg skall slussas.

text: Inmersat: Avser radiotrafik via satellit.

text: Kranavgift: Avser avgift vilken tas ut i samband med lastning och lossning av gods.

text: Kustradio: Avser den radiotrafik till och från fartyg som går över kustradiostationer.

text: Maritex (Maritim telex): Avser telex till och från fartyg.

text: Passageavgift: Se genomfartsavgift.

text: Redare: Avser den som bedriver rederiverksamhet med egna eller inhyrda fartyg.

text: Resebefraktning (Voyage charter): Avser kontrakt där redaren tillhandahåller hela eller del av fartyget inkl. besättning för viss bestämd och angiven resa.

text: Skattefria fartyg: Avser skepp för yrkesmässig sjöfart eller yrkesmässigt fiske samt fartyg för bogsering eller bärgning.

text: Skepp: Avser ett fartyg med ett skrov som har en största längd av minst 12 meter och en största bredd av minst 4 meter. Annat fartyg kallas båt, se

text: 1 kap. 2 § sjölagen (1994:1009)

text: Skeppsmäkleriverksamhet: Avser bl.a.

text: anskaffande av last åt fartyg,

text: anskaffande av fartyg åt last,

text: förmedling av köp och försäljning av fartyg samt

text: förmedling av kontrakt avseende nybyggnation av fartyg.

text: Slussningsavgift: Se genomfartsavgift.

text: Slotcharter: Avser kontrakt vilka är specialformer av tids- eller resebefraktning och som omfattar viss del av fartygets kapacitet.

text: Spacecharter: Spacecharter är synonymt med Slotcharter.

text: Stuveritjänster: Avser godshantering i samband med lastning och lossning av fartyg.

text: Styckegodsbefraktning och linjefart: Avser kontrakt där redaren tillhandahåller linjetrafik. Redaren har under dessa resor ett stort antal befraktare.

text: Tidsbefraktning (Time-Charter): Avser kontrakt där redaren hyr ut fartyg inkl. besättning, annars ingen skillnad mot bareboatbefraktning.

text: Trossföring (båtmanstjänster): Avser tjänster tillhandahållna i hamn, sluss eller för fartyg i vänteläge, t.ex. vid broöppning.

text: Utrikes trafik: Avser fartyg som anlöper annan hamn än svensk, dvs. både inom och utom EU. Yrkesmässigt fiske som sker på internationellt vatten jämställs med utrikes trafik. Att fartyget tillfälligtvis anlöper svensk hamn på väg till utrikes ort förtar inte resans karaktär av utrikes trafik. Detta under förutsättning att det från den första avgångshamnen finns varor ombord vilka skall fraktas till utrikes ort. Denna definition avser endast fartyg som omfattas av

text: 3 kap. 21 §

text: ML, dvs. skepp för yrkesmässig sjöfart eller yrkesmässigt fiske samt fartyg för bogsering eller bärgning.

text: Varuavgift: Avser avgift vilken tas ut för täckande av kostnad som uppkommit då vara upptagit viss plats i hamn.

text: Yrkesmässig sjöfart: Avser förutom befraktning av annans gods även transport med skepp av eget gods.

text: 3.2 Undantagen omsättning av varor och tjänster

text: 3.2.1 Varor

text: - Delar, tillbehör eller utrustning till skattefritt fartyg.

text: Enligt 3 kap. 21 § första stycket punkt 5 ML undantas från skatteplikt omsättning av delar, tillbehör eller utrustning till skattefritt fartyg.

text: Som delar, tillbehör eller utrustning avses t.ex. följande.

text: Fartygstillbehör: Fast inredning såsom framdrivningsmaskineri, erforderliga arbetsmaskiner, fast inredning för besättningens eller passagerares vistande ombord, utrustning avsedd för navigation eller sjövärdighet, reservdelar, material för underhåll och reparation såsom smörjmedel, avfärgningsmedel, rostskyddsmedel samt färg.

text: Utrustningsvaror utgörs av bl.a. däcks- och maskinförnödenheter, borstar, tågvirke, presenningar, kontorsmateriel, arbetshandskar, skyddsutrustning, el-armatur, intendentursutrustning såsom mattor möbler sängutrustning, köksutrustning, porslin bestick och dukar.

text: Undantaget omfattar inte omsättning av varor som har karaktären av förbrukningsvaror, se avsnitt 3.3.1.

text: - Elektricitet och vatten.

text: Elektricitet och vatten är varor för bruk ombord på fartyg.

text: 3.2.2 Tjänster

text: - Avfallshantering

text: Avser slamsugning och omhändertagande av sopor m.m.

text: Bareboatbefraktning utgör hyra av skattefritt fartyg.

text: Bevakning av fartyg

text: Bogsering

text: Brandvakt

text: Bärgning

text: Dockning

text: Gasmätning

text: Hamnavgifter

text: Klareringstjänster

text: Det arvode klareraren uppbär för in- och utklarering, t.ex. lotsning och bogsering av fartyg, utgör omsättning av tjänst avseende skattefritt fartyg. Detsamma gäller för biträde som lämnas vid haveri, sjöförklaring, klassning, reparation, anskaffande av utrustning, ny- eller ombyggnad, dockning, infrysning eller liknande. I det fall klarerarens betalning av bl.a. hamnavgifter anses utgöra utlägg föreligger inte någon omsättning. Med utlägg i ML:s mening avses i allmänhet sådana utgifter som en klarerare bestrider för redarens räkning, men som ligger utanför klarerarens egna kostnadselement för tillhandahållandet ifråga. De civilrättsliga reglerna, om vem som slutligen bör ses som betalningsskyldig gentemot tredje man för utgiften ifråga, kan här vara vägledande.

text: En förutsättning för att betrakta en debitering som klareraren gör som ett utlägg i ML:s mening är att debiteringen motsvarar klarerarens självkostnad utan vinstpålägg.

text: Klareringstjänster som inte omfattas av undantaget behandlas under avsnitt 3.3.2.

text: - Kustradiotjänst, Maritex samt Inmersat

text: Detta gäller dock enbart radio- eller telextrafik mellan eller från skattefria fartyg.

text: Tillhandahållande av mobilteletjänster omfattas inte av undantaget från skatteplikt (se avsnitt 3.3.2).

text: - Kvantumkontrakt (Contracts of Affreightment)avser liknande fraktavtal som tids- och resebefraktning och utgör därför fr.o.m. den 1 januari 1995 tjänst avseende fartyg (uthyrning).

text: - Lots

text: - Skeppsmäklartjänster. Omsättning av skeppsmäklartjänster är fr.o.m den 1 januari 1995 undantagna från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 21 a §

text: ML.

text: - Slotcharter utgör fr.o.m. den 1 januari 1995 tjänst avseende fartyg (uthyrning).

text: - Spacecharter utgör fr.o.m. den 1 januari 1995 tjänst avseende fartyg (uthyrning).

text: - Tids/resebefraktning (Time-charter/Voyage-charter)

text: utgör fr.o.m. den 1 januari 1995 tjänst avseende fartyg (uthyrning).

text: - Tjänster avseende delar, tillbehör eller utrustning.

text: Omsättning av tjänster avseende i avsnitt 3.2.1 nämnda delar, tillbehör eller utrustning är undantagen från skatteplikt. Som exempel på sådana tjänster kan nämnas reparation av navigationsutrustning, tvättning av fartygets linnevaror och personalens skyddsutrustning samt underhåll av ADB-utrustning tillhörande fartyget. Vidare anses transport av del utgöra tjänst avseende skattefritt fartyg.

text: RSV anser att detta endast gäller i ett led, dvs. om den som fått i uppdrag att transportera delen från verkstad till fartyget anlitar undertransportör omfattas undertransportörens tillhandahållande inte av undantaget enligt

text: 3 kap. 21 §

text: ML.

text: - Trossföring och båtmansavgifter

text: 3.3 Ej undantagen omsättning av varor och tjänster

text: 3.3.1 Varor

text: - Drivmedel/bunkerolja

text: Drivmedel/bunkerolja är varor för bruk ombord på fartyg.

text: - Fiskeutrustning anses inte utgöra del, tillbehör eller utrustning till skattefritt fartyg (jfr RÅ 1969 Fi 2047).

text: 3.3.2 Tjänster

text: - Genomgångsavgift, slussningsavgift och passageavgift anses inte vara tjänster avseende skattefritt fartyg.

text: - Klareringstjänster avseende olika typer av tjänster som inte har direkt anknytning till skattefria fartyg t.ex. ombesörjande av inköp av förnödenheter samt anordnande för besättningens räkning av hotell, resor m.m. utgör omsättning av administrativa tjänster och omfattas inte av undantaget från skatteplikt.

text: - Mobilteletjänst och personsökartjänst anses inte vara tjänster avseende fartyg.

text: - Stuveritjänst, kranavgift och varuavgift

text: Med stuveritjänst avses lastning och lossning av gods (jfr avsnitt 3.1). Kranavgift och varuavgift tas ut i samband med hantering av gods i hamn. Då dessa tjänster avser godset och inte själva fartyget utgör tillhandahållandet inte tjänst avseende fartyg.

text: - Varutransport (Linjefart/styckegodstrafik)

text: Redaren tillhandahåller i dessa fall linjetrafik åt ett stort antal befraktare och får därför anses tillhandahålla varutransporttjänster och inte tjänster avseende skattefria fartyg.

text: 3.4 Särskilt om farledsvaruavgift

text: En farledsvaruavgift debiteras fartyg som går till eller från Sverige. Avgiften tas ut av den tullanstalt där fartyget klareras och bestäms i förhållande till vilken typ/mängd av gods som fartyget fraktar. Avgiften regleras genom förordningen (

text: ) om farledsvaruavgift. Enligt RSV:s uppfattning medför uttaget av avgiften inte skattskyldighet då uttaget närmast är att jämställa med myndighetsutövning.

text: 3.5 Särskilt om fyravgift

text: En fyravgift tas ut av den tullanstalt där fartyget klareras och utgår i förhållande till last och fartygets bruttodräktighet. Avgiften regleras genom förordningen (

text: ) om fyravgift.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8930-01/120

title: Mervärdesskatt vid begravningsuppdrag

text: Nytt: 2004-03-22

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Mervärdesskatt på varor och tjänster i samband med begravning, dnr

text: 130 4134-04/1152

text: Sammanfattning

text: RSV gör den bedömningen att ett begravningsuppdrag utgör en tjänst som ska beskattas med skattesats om 25 %. Detta innebär ett ändrat synsätt. Denna skrivelse ska tillämpas för tid från och med skrivelsens utfärdande.

text: Riksskatteverket (RSV) har mottagit en skrivelse från Sveriges Begravningsentreprenörers Förbund (SBF) innehållande fråga om den nuvarande hanteringen av mervärdesskatten kan anses vara korrekt.

text: Olika tillhandahållanden

text: Bakgrund

text: Ett tillhandahållande av en begravning har setts som en mängd olika tillhandahållanden av varor och tjänster. Det kan t.ex. vara fråga om kista, balsamering, transport av avliden, bisättning, blommor och minnesstund. Detta innebär att en begravningsfaktura idag kan innehålla flera olika skattesatser och även tillhandahållanden som är undantagna från mervärdesskatt. Man tillämpar principen att en begravningsentreprenör vid sitt tillhandahållande till dödsboet använder den skattesats som underleverantören har tillämpat vid sitt tillhandahållande till begravningsbyrån.

text: Förfarandet att ett begravningsuppdrag delas upp på olika tillhandahållanden har sitt ursprung i RSV:s anvisning RN II 1969:2.9 (

text: ). Denna anvisning har upphävts genom RSV:s meddelande RSV S 1996:8.

text: Gällande rätt

text: Av

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML

text: 2 kap. 1 §

text: framgår följande:

text: "Med omsättning av vara förstås1. att en vara överlåts mot ersättning, eller2. att en vara tas i anspråk genom uttag enligt 2 och 3 §§. Med omsättning av tjänst förstås1. att en tjänst mot ersättning utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon, eller2. att en tjänst tas i anspråk genom uttag enligt någon av 4-8 §§."

text: Gällande praxis

text: Huvudfrågan är i vad mån ett tillhandahållande mervärdesskatterättsligt kan delas upp i flera separata tillhandahållanden (tjänster) eller om det förekommer ett huvudsakligt tillhandahållande (en enda tjänst). Gällande rättspraxis i Sverige framgår av regeringsrättens dom den 5 juli 2001 (målnr. 7888-1998), regeringsrättens dom den 9 feb 2001 (målnr.

text: ) och skatterättsnämndens förhandsbesked den 21 dec 2000. I skälen till samtliga dessa tre domar har hänvisats till EG-domen

text: , Card Protection Plan Ltd (CPP). I denna dom från EG-domstolen redogörs i punkterna 26-31 för frågan om en transaktion som består av flera delar i momshänseende ska anses som en enda tjänst eller som två eller flera fristående tjänster som ska bedömas var för sig. Det anges att med hänsyn till den dubbla omständigheten att det av artikel 2.1 i sjätte direktivet (

text: ), dels följer att varje tillhandahållande av en tjänst i regel ska anses som fristående och självständig och dels att prestationen inte på ett konstgjort sätt får delas upp så att momssystemets funktion försämras, att det är av vikt att söka efter de delar som är kännetecknande för transaktionen i fråga för att avgöra om den skattskyldige tillhandahåller kunden flera huvudsakliga fristående tjänster eller en enda tjänst. Föreligger en huvudsaklig tjänst, varvid övriga tjänster är underordnade den huvudsakliga, eller är det fråga om separata tjänster. Detta är enligt domen upp till den nationella domstolen att avgöra i varje enskilt fall mot bakgrund av vad som ovan nämnts.

text: Skatterättsnämnden (SRN) har vidare i ett förhandsbesked från den 20 april 1998 tagit ställning till vad som tillhandahålls vid arrangering av s.k. mässor. I tillhandahållandet ingick flera olika deltjänster såsom platshyra, städning och bevakning. Vidare tillhandahölls mot särskild ersättning tilläggstjänster såsom ytterligare inredning, tillgång till persondatorer etc. SRN bedömde att de tjänster som mässutställaren tillhandahöll utställarna hade till enda ändamål att bereda utställaren tillfälle att exponera och på annat sätt marknadsföra sina produkter i form av varor och tjänster till besökare av mässan. Nämnden fann därför att tjänsterna skulle bedömas sammantagna som en helhet och att de därvid fick anses utgöra en enda tjänst, i vilken i förekommande fall även ingick som underordnade prestationer de s.k. tilläggstjänsterna mot särskild ersättning.

text: RSV:s bedömning

text: Fråga är om en begravningsentreprenörs tillhandahållande gentemot dödsboet ska ses som ett tillhandahållande av en begravning eller om det är fråga om flera olika tillhandahållanden.

text: När man ser till ovan nämnda domar ska man söka efter de delar som är kännetecknande för transaktionen i fråga för att avgöra om den skattskyldige tillhandahåller kunden flera huvudsakliga fristående tjänster eller en enda tjänst. Vid tillämpning av detta i fråga om begravningsentreprenörernas verksamhet bör man bedöma vad kunden, dvs. dödsboet, anser sig beställa. Går representanten för dödsboet till begravningsentreprenören för att köpa en begravning eller är hans avsikt att köpa flera olika tillhandahållanden, såsom kista, balsamering, transport etc. SBF har redogjort för vad som händer när ett dödsbo tar kontakt med en begravningsentreprenör. Som regel informerar då begravningsentreprenören dödsboet vilka delar som kan ingå i en begravning. Kunden får därefter bestämma vad han önskar att begravningsentreprenörens åtagande ska innefatta. Med hänsyn till detta har RSV vid en samlad bedömning kommit fram till att begravningsuppdraget får anses vara ett huvudsakligt tillhandahållande jämfört med övriga varor och tjänster. RSV anser således att en helhetsprincip ska användas vid bedömning i likhet med SRN:s bedömning av mässtjänster i förhandsbesked från 1998. Begravningen kan dock i sin tur bestå av olika delar beroende på kundens krav. Bara den orsak att kunden får välja om de vill ha en solist som sjunger på begravningen eller inte förtar inte förhållandet att det är en begravning som tillhandahålls. Det förhållandet att vissa delar av uppdraget kan utföras av begravningsentreprenören i egen regi, medan andra delar upphandlas av underentreprenörer ändrar inte bedömningen. Olika tilläggstjänster som beställs ingår i avtalet om begravningsuppdrag mellan begravningsentreprenören och dösboet och får anses utgöra underordnade prestationer.

text: Skattesats för en begravning är 25 %.

text: RSV gör dock den bedömningen att vissa åtaganden av begravningsentreprenören inte bör anses ingå i begravningstillhandahållandet. Ett sådant åtagande är bouppteckningen som får anses vara en juridisk tjänst som inte har direkt samband med begravningen.

text: För det fall att begravningsbyrån endast tillhandahåller t.ex. en transport av en avliden anser RSV att endast den specifika tjänsten ska bedömas. Vid ett sådant förhållande kan det inte anses vara fråga om en begravning eller ett moment i en sådan utan det specifika tillhandahållandet ska bedömas för sig.

text: Tillhandahållanden till utlandet

text: RSV gör den bedömningen att ett tillhandahållande bestående av en begravning får anses vara en tjänst som omfattas av

text: 5 kap. 8 §

text: ML. Detta innebär att tjänsten har omsatts i Sverige om tjänsten tillhandahålls från ett fast driftställe här i landet. Detta får anses vara fallet om begravningsentreprenörens tillhandahållande sker från byrå här i landet.

text: För det fall tillhandahållandet inte avser en hel begravning utan endast en separat del av en begravning, t.ex. transport av en avliden, ska tillhandahållandet bedömas, vad avser omsättningsland, utifrån den specifika tjänst som avses. Om tillhandahållandet t.ex. endast avser en transport av en avliden får således en persontransporttjänst anses ha tillhandahållits som omsatts utom landet om del av transporten går till annat land,

text: 5 kap. 5 §

text: ML.

text: Utlägg

text: SBF använder i sin sammanställning begreppet utlägg på ett sätt som inte är förenligt med gällande mervärdesskatteregler. Av denna anledning meddelar RSV sin syn på vad som gäller beträffande utlägg.

text: Utlägg som säljare gör för kunds räkning ska inte ingå i beskattningsunderlaget av säljarens omsättning. Med utlägg i ML:s mening torde i allmänhet avses sådana utgifter som en säljare bestrider för köparens räkning, men som ligger utanför säljarens egna kostnadselement för tillhandahållandet i fråga. De civilrättsliga reglerna kan här vara vägledande, dvs. vem som slutligen bör ses som betalningsskyldig gentemot tredje man för utgiften i fråga. En förutsättning för att man ska kunna betrakta en debitering som säljaren gör som ett utlägg är vidare att debiteringen motsvarar säljarens självkostnad utan vinstpålägg. Ytterligare en förutsättning för att ett belopp ska behandlas som ett utlägg i ML:s mening är att detta står i överensstämmelse med god redovisningssed. Utlägget ska i bokföringen behandlas som utlägg för köpare och inte som säljarens egen kostnad. Bokföring ska rätteligen göras på ett avräkningskonto eller ett liknande ej resultatpåverkande konto. Om kunden är betalningsskyldig gentemot tredje man vid kreditaffärer torde det vara fråga om ett utlägg.

text: Följande gäller särskilt beträffande utlägg för begravningsbyråer. Vad som ska utgöra byråns utlägg för dödsboets räkning är de varor och tjänster som församling m.fl. genom särskild lagstiftning är skyldig att hålla. Genom denna lagstiftning kan ett rättsförhållande sägas råda mellan huvudman för begravningsplats m.m. och dödsboet. Till utlägg bör för en begravningsbyrå hänföras utgifter till församling för förvärv av gravplats, förlängning av gravrätt, upplåtelse av bårhus, kremation, bisättning, gravöppning, gravsättning samt återställande av grav därefter. Som utlägg bör även anses erlagda avgifter till allmän domstol i samband med bouppteckningen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8974-99/120

title: Karantänsveterinär

text: Nytt: 2004-11-03

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och får anses ersatt av ställningstagandet Undantaget från yrkesmässighet i

text: 4 kap. 7 §

text: ML, dnr

text: 130 553890-04/111

text: Sammanfattning

text: Det ifrågavarande tillhandahållandet anses, enligt RSV:s mening, inte utgöra myndighetsutövning och tillhandahållandet är därmed inte undantaget från yrkesmässighet och skattskyldighet till mervärdesskatt.

text: Riksskatteverket (RSV) har mottagit Er skrivelse innehållande frågeställningen om de författningsreglerade uppgifter som en Karantänsveterinär utför är momspliktiga enligt

text: mervärdesskattelagen

text: ), ML.

text: 1 Bakgrund

text: Enligt Er beskrivning ska, enligt förordningen (

text: ) om införsel av levande djur mm, karantänsbehandling ske i karantänsanstalt som är godkänd av Jordbruksverket och som står under tillsyn av en av verket förordnad veterinär.

text: Vidare beskrivs att karantänsveterinären ska närvara vid djurens ankomst och brytande av tullplombering, kontrollera transportförhållanden och urlastning samt besiktiga djuren i samband med ankomsten. Besiktning av djur ska omfatta allmän hälsokontroll inklusive klinisk undersökning. Besiktningsresultat införs i en karantänsjournal. Karantänsveterinären ska ha tillgång till införseltillstånd och veterinärintyg samt äger rätt att ta del av följesedlar, fakturor och motsvarande handlingar för att kontrollera djurantal, utförselland mm. Karantänsveterinären ska utföra den provtagning som föreskrivs i införseltillstånd/föreskrifter. Karantänsveterinären ska fortlöpande kontrollera och journalföra hälsoläget bland djuren. Det ovan beskrivna arbetsuppgifterna debiterar karantänsveterinären djurägaren.

text: Enligt Er bedömning är ovanstående att anse som myndighetsutövning och därmed befriad från moms då karantänsveterinärens uppgifter enligt ovan är författningsreglerade.

text: Mervärdesskattelagen

text: Av

text: 4 kap. 6 §

text: ML framgår att statens, ett statligt affärsverks eller en kommuns omsättning av varor eller tjänster mot ersättning utgör yrkesmässig verksamhet oavsett om den bedrivs med vinstsyfte eller inte. Detta medför att mervärdesskatt skall tas ut vid sådan omsättning om inte annat anges.

text: Av

text: 4 kap. 7 §

text: ML framgår att en omsättning som avses i 6 § dock inte utgör yrkesmässig verksamhet, om omsättningen ingår som ett led i myndighetsutövning, eller avser bevis, protokoll eller motsvarande avseende myndighetsutövning. När förutsättningarna i 7 § är uppfyllda skall följaktligen mervärdesskatt inte tas ut vid omsättningen.

text: 3 RSV:s bedömning

text: Bestämmelsen i

text: 4 kap. 7 §

text: ML avser endast omsättningar som avses i 6 § varmed 7 § således endast omfattar statens, ett statligt affärsverks eller en kommuns omsättning av varor eller tjänster mot ersättning. Andra som omsätter tjänsten eller varan kan således inte undantas från yrkesmässighet och skattskyldighet till mervärdesskatt.

text: Av Er beskrivning framgår att det är karantänsveterinären som debiterar djurägaren. Det är således veterinären (inte verket) som omsätter de beskrivna tjänsterna, varför det beskrivna tillhandahållandet inte kan anses utgöra myndighetsutövning. Det ifrågavarande tillhandahållandet kan därför inte anses vara undantaget från yrkesmässighet och skattskyldighet till mervärdesskatt. Se även RSV:s skrivelse 990630 (dnr

text: ) angående arkeologiska undersökningar.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 9053-03/120

title: Bokföring av elektroniskt inkomna fakturor och avdrag för ingående mervärdesskatt

text: Nytt: 2022-09-13

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2022-09-13, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: En revisionsbyrå har för ett större företags räkning ställt frågor om rätt tidpunkt för avdrag för ingående mervärdesskatt för elektroniskt inkomna fakturor. Frågorna ställs mot bakgrund av exempel 5 i Bokföringsnämndens (BFN) vägledning om löpande bokföring. I BFN:s exempel 5 beskrivs processen för hantering av elektroniska fakturor i tre olika steg.

text: Riksskatteverket (RSV) anser att den löpande bokföringen enligt

text: 5 kap. 1 § bokföringslagen

text: (BFL) är fullgjord först i exemplets tredje steg då bokföring sker i redovisningssystemet. Först då kan affärshändelserna presenteras i registreringsordning (grundbokföring) och i systematisk ordning (huvudbokföring).

text: Enligt

text: 13 kap. 16 § mervärdesskattelagen

text: (ML) medges avdrag för ingående mervärdesskatt när ett förvärv enligt god redovisningssed har bokförts eller borde ha bokförts. Enligt RSV:s uppfattning innebär ML:s regler att avdrag för ingående mervärdesskatt medges först då fakturorna överförts till det tredje steget, dvs. blivit bokförda i redovisningssystemet.

text: Ett företag som med stöd av redovisningsreglerna dröjer med att bokföra en faktura har enligt huvudregeln i ML rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt först när fakturan är bokförd.

text: 2 Bakgrund

text: En revisionsbyrå har för ett större företags räkning frågat om rätt tidpunkt för avdrag för ingående mervärdesskatt beträffande elektroniskt inkomna fakturor. Frågorna ställs mot bakgrund av hur företagets löpande bokföring är upplagd och mot bakgrund av exempel 5 i BFN:s vägledning om löpande bokföring.

text: I BFN:s exempel beskrivs processen för elektroniskt inkomna leverantörsfakturor i tre olika steg. I steg ett registreras fakturorna med ankomstdatum i ett datakommunikationssystem. I steg två inläses fakturorna i ett fakturahanteringssystem där funktionerna kontering och attestering sker. I steg tre överförs informationen i fakturahanteringssystemet till a) redovisningssystemet för att kunna presenteras i registreringsordning och i systematisk ordning och till b) leverantörsreskontran för betalningsprocessen.

text: Revisionsbyrån anför att beskrivningen i BFN:s exempel ovan stämmer väl in på hur det aktuella företagets löpande bokföring är upplagt.

text: I företaget sker aktiviteterna i steg 2 och 3 i de flesta fall momentant. Det är dock inte ovanligt att aktiviteten i steg 2 drar ut på tiden. Detta kan bero på flera olika orsaker som t.ex. att fakturor hamnar på fellistor för att dessa inte överensstämmer med beställningen. Vidare kan en fördröjd attest medföra att överföringen till det tredje steget blir försenad. I företaget förekommer det regelmässigt att det finns ett antal leverantörsfakturor där den löpande bokföringen fullgörs senare än ankomstmånaden. Detta gäller oavsett om det är pappersfakturor eller elektroniska fakturor.

text: 3 Frågor

text: Vilken månad är redovisningsmånad enligt ML för fakturor som ankommit men som inte blivit bokförda, dvs. inte har blivit registrerade i det tredje steget?

text: Kan i företagets fall avdrag enligt

text: 13 kap. 16 §

text: ML medges med motiveringen att fakturorna borde ha bokförts?

text: 4 Svar

text: Enligt

text: 13 kap. 16 §

text: ML medges avdrag för ingående mervärdesskatt när ett förvärv enligt god redovisningssed har bokförts eller borde ha bokförts. Skatteredovisningen ska således ske efter bokföringsmässiga grunder i enlighet med BFL:s regler. Rätt tidpunkt för momsavdrag enligt ML är därmed avhängigt hur det redovisningsmässiga begreppet ”bokförts” ska tolkas.

text: Av

text: 5 kap. 1 §

text: BFL framgår att affärshändelserna ska bokföras så att de kan presenteras i registreringsordning (grundbokföring) och i systematisk ordning (huvudbokföring). Stadgandet i

text: 5 kap. 1 §

text: BFL innebär att den löpande bokföringen är fullgjord när presentationen kan ske såväl i registreringsordning som i systematisk ordning. Av

text: 5 kap. 2 § 1 st.

text: BFL framgår att kontanta in- och utbetalningar ska bokföras senast påföljande arbetsdag medan andra affärshändelser skall bokföras ”så snart det kan ske”.

text: För tillämpning av BFL:s bestämmelser om löpande bokföring har BFN har gett ut allmänna råd,

text: BFNAR 2001:2

text: , med tillhörande vägledning. Av

text: BFNAR 2001:2

text: punkt 7 anges att med "så snart det kan ske” avses den tidpunkten då det finns tillräckliga uppgifter för att kunna bokföra händelsen på ett godtagbart sätt.

text: Av

text: 5 kap. 2 § 2 st.

text: BFL framgår att om det finns särskilda skäl får affärshändelserna bokföras senare än vad som anges i första stycket. Av

text: BFNAR 2001:2

text: punkt 9 anges att den löpande bokföringen får anstå högst till utgången av påföljande månad. Vidare framgår av punkt 11 att i vissa fall får den löpande bokföringen anstå längre än påföljande månad om det beror på hinder av tillfällig natur. I vägledningen exemplifieras detta med sjukdom.

text: Som framgår av redogörelsen ovan inträder bokföringsskyldigheten vid den tidpunkt då företaget har tillräckliga uppgifter för att kunna bokföra på ett godtagbart sätt. Bokföringsskyldigheten för den löpande bokföringen är fullgjord först när affärshändelserna kan presenteras såväl i registreringsordning som i systematiskt ordning. Ovan har också redogjorts för att redovisningsreglerna ger visst utrymme för att dröja med bokföringen trots att bokföringsskyldigheten har inträtt.

text: Enligt förutsättningarna i det aktuella fallet är företagets löpande bokföring så upplagd att bokföringen är fullgjord först i det tredje steget, dvs. då fakturauppgifterna kan presenteras såväl i registreringsordning som i systematisk ordning. Väl framme i steg 3 kan företaget från bokföringen hämta uppgifter om bokförda belopp på momskonton.

text: RSV uppfattar att för företagets del är förhållandena sådana att företaget redan vid mottagandet av fakturorna i steg 1 har tillräckliga uppgifter för att kunna bokföra på ett godtagbart sätt. Företaget har dock valt att dröja med fullgörandet av bokföringen till den tidpunkten då uppgifterna i det tredje steget överförs till redovisningssystemet. Denna fördröjning motiveras främst med att tid ska finnas för normal attestrunda enligt företagets rutiner. Av förutsättningarna framgår inte annat än att denna fördröjning enligt företagets normala rutiner är förenlig med god redovisningssed såsom det kommer till uttryck i BFN:s allmänna råd om löpande bokföring.

text: Enligt RSV:s uppfattning innebär ovanstående att avdrag för ingående moms medges först då fakturorna överförts till det tredje steget, dvs. blivit bokförda i redovisningssystemet. Detta innebär att fakturor som ligger före det tredje steget normalt inte kan grunda rätt till momsavdrag. Omständigheterna kan rent undantagsvis vara sådana att avdrag för ingående moms kan medges trots att en faktura inte är bokförd. Så kan vara fallet om företaget dröjt för länge enligt

text: 5 kap. 2 § 2 st.

text: BFL med att fullgöra den löpande bokföringen. Den sistnämnda tidpunkten får i enlighet med punkt 9 i

text: BFNAR 2001:2

text: anses inträffa senast vid utgången av påföljande månad efter det att fakturan ankommit till företaget. I vissa fall kan denna tidpunkt utsträckas något, jfr. punkt 11 i

text: BFNAR 2001:2

text: Frågan om avdragsrätt för ingående mervärdesskatt för fakturor, som inte har bokförts, men som borde ha bokförts är knappast aktuell för företaget då företaget bör ha ett redovisningssystem och rutiner som klarar av att hantera att bokföra fakturor inom den godtagbara fördröjningstiden.

text: Vad som är rätt redovisningsmånad för ingående mervärdesskatt beror också på hur företaget tillämpar brytdagar för fakturor. Enligt

text: RÅ 1999 ref. 16

text: kan ett företag bokföra en ankommen faktura med retroaktiv verkan och få momsavdrag i den period då leverans/tillhandahållande skett. RSV har kommenterat rättsfallet i en skrivelse 1999-04-15 ( dnr.