identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 133798-05/111

title: Delägarbeskattade juridiska personers hemvist enligt skatteavtal

text: Nytt: 2015-02-11

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Skatteavtals tillämplighet på delägarbeskattade juridiska personer och deras delägare, dnr.

text: 131 80188-15/111

text: 1 Sammanfattning

text: Om delägarbeskattade juridiska personer inte behandlas i ett skatteavtals hemvistartikel (vanligen artikel 4) omfattas dess inkomster inte heller av avtalet.

text: Om delägarbeskattade juridiska personer behandlas i ett skatteavtals hemvistartikel omfattas dess inkomster av avtalet, men bara vad avser inkomster som beskattas hos delägare som enligt avtalet har hemvist i någon av de avtalsslutande staterna.

text: Detta ovan sagda gäller såväl för den delägarbeskattade juridiska personen som för dess delägare.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Skatteavtal är i princip bara tillämpliga på personer som är obegränsat skattskyldiga i någon av de avtalsslutande staterna. Mot denna bakgrund har fråga uppkommit vad som gäller för delägarbeskattade juridiska personer och dess delägare.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: För att en person ska anses ha hemvist enligt ett skatteavtal krävs normalt sett att fråga är om en person som enligt lagstiftningen i någon av de avtalsslutande staterna är skattskyldig där på grund av bosättning, plats för företagsledning etc.

text: När det gäller delägarbeskattade juridiska personer innehåller vissa svenska skatteavtal en särskild bestämmelse som anger att sådana personer har hemvist endast i den mån dess inkomst är skattepliktig i denna stat hos dess delägare. Bakgrunden till att dessa särregler har tagits in i svenska skatteavtal är följande (

text: prop. 1991/92:11 s. 36

text: f beträffande skatteavtalet mellan Sverige och Barbados):

text: ”Som följer härav är avtalet således endast tillämpligt i fråga om personer som enligt den interna lagstiftningen i en avtalsslutande stat är skattskyldig där på grund av hemvist, bosättning, plats för företagsledning eller annan liknande omständighet samt under vissa i art. 4 punkt 1 (rörande hemvist; SKV:s anm.) angivna villkor på handelsbolag och dödsbon. Endast en person som avtalet tillämpas på är berättigad till de skattenedsättningar som föreskrivs i avtalet. Ett handelsbolag inregistrerat i en av de avtalsslutande staterna är med tillämpning av den angivna bestämmelsen berättigat att erhålla nedsättning av t.ex. källskatt på utdelning i enlighet med reglerna i art. 10 i den mån handelsbolagets inkomst är skattepliktig i denna stat på samma sätt som inkomst som tillfaller en person som har hemvist där. Det spelar därvid ingen roll om det är handelsbolaget eller dess delägare som är skattesubjekt. Har ett handelsbolag inregistrerat i en av de avtalsslutande staterna t.ex. tre delägare varav endast två har skatterättslig hemvist i staten i fråga medan den tredje har hemvist i en tredje stat, har handelsbolaget – om dess inkomster beskattas hos delägarna – rätt att erhålla de nedsättningar av källskatt som följer av avtalets regler beträffande två tredjedelar av den inkomst som uppbärs från den andra avtalsslutande staten.”

text: I

text: prop. 1990/91:173 s. 39

text: (skatteavtalet mellan Sverige och Belgien) uttalas vidare följande rörande innebörden av den i artikel 4 intagna handelsbolagsregeln:

text: ” Regleringen har tillkommit mot bakgrund av att svenska handelsbolag i princip inte omfattas av avtal utformade enligt OECDs modellavtal. Detta förhållande beror på att svenska handelsbolag inte är egna skattesubjekt enligt svensk skatterättslig lagstiftning och därför inte kan anses ha hemvist i Sverige vid tillämpningen av ett avtal som innehåller en hemvistdefinition i enlighet med art. 4 punkt 1 i OECDs modellavtal. Genom tillägget i art. 4 punkt 1 andra stycket blir avtalet tillämpligt även på svenska handelsbolag. Har handelsbolaget delägare som inte beskattas såsom bosatta i Sverige för sin andel av bolagets inkomster omfattas denna del av handelsbolagets inkomst inte av avtalet.”

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Som framgår av ovan citerade propositionsuttalanden omfattas en delägarbeskattad juridisk persons inkomster av ett skatteavtals bestämmelser om fördelning av beskattningsrätten bara om det i skatteavtalet anges att dess bestämmelser är tillämpliga på delägarbeskattade juridiska personer. Finns det flera delägare och har bara vissa av dessa hemvist i någon av de avtalsslutande staterna omfattas den delägarbeskattade juridiska personens inkomster av avtalet bara till den del de beskattas hos sådan delägare som har hemvist enligt avtalet.

text: Detta ovan sagda gäller såväl för den delägarbeskattade juridiska personen som för dess delägare och utgör en avvikelse från den tolkning av artikel 4 som finns i kommentarerna till nämnda artikel i OECD:s modellavtal. Det förtydligande som införts där blir inte tillämpligt eftersom avsikten från svensk sida varit att delägarbeskattade juridiska personers inkomster bara ska omfattas av skatteavtalet om dessa personer behandlas i hemvistartikeln.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 135753-05/111

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Omräkning av valuta vid fakturering av förskotts- och a contobetalningar, upprättande av samlingsfaktura m.m.

org: skv

text: Nytt: 2013-02-27

type: stycke

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Valutan i fakturan och omräkning av mervärdesskattebeloppet när skatten ska betalas i Sverige, dnr

text: 131 148844-13/111

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Vid omräkning av valuta i faktura ska det anges på fakturan vilken valutakurs som har använts. Den kurs som ska användas är senast kända säljkurs som gällde vid skattskyldighetens inträde, dvs på leveransdagen eller dagen för betalning av förskott och a conto.

text: Vid utfärdande av samlingsfaktura innebär detta att omräkning sker efter valutakurserna för de dagar då var och en av de fakturerade leveranserna och tillhandahållandena skedde eller om samlingsfakturan avser mottagna förskott och a conton de dagar då betalningarna mottogs.

text: Vid successiva leveranser av t.ex. el och gas är det förenat med svårigheter att fastställa den specifika dagen för skattskyldighetens inträde. Då får valutakursen avseende den sista dagen i leveransperioden användas. Motsvarande gäller i fråga om successiva tillhandahållanden av tjänster.

text: Om fakturering sker ett mindre antal dagar före leverans, tillhandahållande eller betalning i förskott och a conto får av praktiska skäl den senast kända kursen på fakturadagen tillämpas i stället för motsvarande kurs på leveransdagen, eller betalningsdagen. Vid förskotts- eller a contofaktura får valutakursen vid dagen för fakturans utställande tillämpas i stället för kursen på betalningsdagen om fakturering sker tidigast en månad före den senaste betalningsdagen.

text: 2 Frågeställning

text: Frågor har ställts om fakturering i utländsk valuta och vilken omräkningskurs som i vissa fall får användas vid valutaomräkning i faktura enligt

text: 11 kap. 11 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML . Frågorna avser dels förskotts- eller a contofakturor, särskilt när sådana utfärdas före det att betalning mottagits, dels samlingsfakturor avseende flera leveranser/tillhandahållanden eller betalningar under viss tid.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Skattskyldighetens inträde

text: I fråga om skattskyldighetens inträde (tidpunkten då skatten ska tas ut) framgår av

text: 1 kap. 3 § första stycket

text: ML att skyldigheten att betala skatt vid omsättning inträder när vara har levererats eller tjänst tillhandahållits eller när vara eller tjänst har tagits i anspråk genom uttag. Om dessförinnan den som omsätter varan eller tjänsten får ersättning helt eller delvis för en beställd vara eller tjänst, inträder skattskyldigheten i stället när ersättningen inflyter kontant eller på annat sätt kommer den som omsätter varan eller tjänsten till godo.

text: Motsvarande bestämmelse i sjätte mervärdesskattedirektivet(

text: ) återfinns i

text: artikel 10.2

text: . Härav framgår att skattskyldigheten inträder och skatt kan tas ut när varorna levererats eller tjänsterna utförts.

text: Vidare framgår av direktivet att då en betalning ska ske a conto innan varorna levererats eller tjänsterna är utförda kan skatt tas ut vid mottagandet av betalningen och på det mottagna beloppet. Leveranser av varor och tillhandahållande av tjänster som leder till flera successiva avräkningar eller betalningar ska anses ha genomförts vid utgången av de perioder som dessa betalningar eller avräkningar hänför sig till. Undantag gäller varor som enligt

text: artikel 5.4 b

text: levererats på hyrköp eller avbetalning med äganderättsförbehåll. Medlemsstater har möjlighet att med avsteg härifrån föreskriva att skatten för vissa transaktioner och för vissa kategorier av skattskyldiga personer kan tas ut bl.a. när fakturan utfärdas eller vid mottagandet av köpeskillingen.

text: 3.2 Faktureringsskyldighet

text: Enligt

text: 11 kap. 1 § första stycket

text: ML ska varje näringsidkare säkerställa att faktura utfärdas av honom själv eller i hans namn och för hans räkning av köparen eller en tredje person, för omsättning av varor och tjänster som görs till en annan näringsidkare eller till en juridisk person som inte är näringsidkare. Enligt

text: 11 kap. 3 §

text: ML ska med däri angivna undantag faktura också utfärdas för förskotts- och a conto-betalningar som gjorts för sådan omsättning som avses i 1 §.

text: Av

text: 11 kap. 8 § 7

text: ML framgår att en faktura ska innehålla datum då omsättningen av varorna eller tjänsterna utförts eller slutförts eller det datum då sådan förskotts- eller a conto-betalning som avses i 3 § erlagts, om ett sådant datum kan fastställas och det skiljer sig från datumet för fakturans utfärdande.

text: 3.3 Fakturering i utländsk valuta

text: Av artikel 22.3 b i sjätte direktivet framgår att beloppen i fakturor kan uttryckas i vilken valuta som helst, under förutsättning att det skattebelopp som ska betalas anges i den nationella valutan i den medlemsstat där leveransen av varorna eller tillhandahållandet av tjänsterna sker, med användning av den omräkningskurs som anges i

text: artikel 11

text: C 2. Enligt den bestämmelsen ska tillämplig valutakurs vara den senaste säljkurs som vid den tidpunkt då skatten ska tas ut har registrerats på den eller de mest representativa valutamarknaderna i medlemsstaten ifråga.

text: Enligt

text: 11 kap. 11 § första stycket

text: ML ska företag som har svenska kronor eller euro som redovisningsvaluta och fakturerar i annan valuta än sin redovisningsvaluta på fakturan ange mervärdesskattens belopp även i redovisningsvalutan. Dessutom ska den kurs som använts vid omräkningen anges där.

text: Vidare framgår enligt

text: 11 kap. 11 § andra stycket

text: ML att om den skattskyldige har en annan redovisningsvaluta än svenska kronor eller euro och valutan i fakturan är annan än svenska kronor ska mervärdesskattens belopp även anges i svenska kronor. Skattebeloppet ska därvid beräknas efter den senaste säljkurs som registrerats vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde. En sådan omräkning behöver enligt tredje stycket inte göras om så väl redovisningsvalutan som valutan i fakturan är euro.

text: Ovanstående innebär att oavsett vilken valuta någon har som redovisningsvaluta respektive fakturerar i måste denne på fakturan ange mervärdesskatten i svenska kronor. Undantag gäller endast om man har euro som redovisningsvaluta och fakturerar i euro. Då behöver inte omräkning göras.

text: När omräkning för att kunna ange mervärdesskatten i svenska kronor sker ska på fakturan anges vilken valutakurs som har använts.

text: 3.4 Samlingsfaktura

text: Samlingsfaktura får enligt

text: 11 kap. 7 §

text: ML utfärdas för flera särskilda leveranser av varor eller tillhandahållanden av tjänster.

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Skattskyldighetens inträde

text: För att mervärdesskatten ska bli utkrävbar av staten fordras att skattskyldigheten har inträtt. Detta gäller oavsett om fakturering, redovisning och betalning av skatten får göras senare.

text: Utfärdandet av en faktura med begäran om betalning i förskott eller a conto för beställda varor och tjänster innebär inte att skattskyldighet inträder för säljaren. Skattskyldigheten inträder först vid betalningen eller vid leverans/tillhandahållande om detta sker före betalningen.

text: För omsättningar som upptas på samlingsfaktura enligt

text: 11 kap. 7 §

text: ML inträder skattskyldigheten för var och en av de fakturerade leveranserna och tillhandahållandena den dag då de utfördes eller om samlingsfakturan avser förskott och a conton den dag då betalning mottogs.

text: Vid successiva leveranser och tillhandahållanden under en viss period kan det föreligga svårighet att bestämma när skattskyldigheten inträtt. I sådana fall bör skattskyldighet anses ha inträtt vid leveransperiodens slut.

text: 4.2 Faktureringsskyldigheten

text: Enligt

text: 11 kap. 3 §

text: ML föreligger med däri angivna undantag faktureringsskyldighet för en näringsidkare avseende betalningar a conto som gjorts till denne.

text: Faktureringsskyldigheten vid förskotts- och a contobetalning innebär en skyldighet att utfärda faktura vid eller snarast efter mottagandet av betalningen.

text: Det är dock vanligt att en förskotts- eller a contofaktura utfärdas redan en tid före betalningsdagen. En sådan faktura utgör intill dess betalning skett en begäran om avtalad förskotts- eller a contobetalning senast en viss dag.

text: Skattskyldighet och skyldighet i strikt avseende att fakturera har inte inträtt i och med att en sådan faktura har utfärdats. Dessa skyldigheter inträder först då betalningen har skett. Detsamma gäller om kunden vid självfakturering upprättar en sådan faktura före betalningen.

text: Användning av samlingsfaktura innebär att den som säljer varor till en kund med separata leveranser får uppfylla faktureringsskyldigheten enligt ML genom att fakturera leveranserna under en viss tid i en samlingsfaktura. Motsvarande gäller då flera tjänster har tillhandahållits. På en samlingsfaktura ställs i övrigt samma krav enligt ML som på andra fakturor enligt vad som framgår av

text: prop. 2003/04:26 s. 79

text: . Bokföringsnämnden har i rekommendationen BFN R2 "Gemensam verifikation" uttalat sig om den redovisningsmässiga tillämpningen av samlingsfakturor. Här anges i punkten 7 att tidsperioden får vara högst två veckor.

text: 4.3 Valuta och omräkningskurs i fakturor

text: Bestämmelserna i

text: 11 kap. 11 §

text: ML innebär att oavsett i vilken valuta man fakturerar måste mervärdesskatten anges i svenska kronor. Undantag gäller endast om man har euro som redovisningsvaluta. Då behöver omräkning inte göras. Vid omräkning ska anges vilken valutakurs som använts.

text: I ML har inte reglerats vilken specifik omräkningskurs som ska användas vid omräkning av valutakurs i en faktura enligt

text: 11 kap. 11 §

text: ML. Ledning får istället sökas i

text: artikel 11

text: C. 2 andra stycket i sjätte direktivet. Enligt den bestämmelsen ska tillämplig valutakurs vara den senaste säljkurs som vid den tidpunkt då skatten ska tas ut har registrerats på den eller de mest representativa valutamarknaderna i medlemsstaten ifråga. Regeringsrätten har i

text: RÅ 2003 ref 102

text: bl.a. uttalat att i Sverige finns endast en valutamarknad som kan anses representativ, nämligen den på vilken kurserna bestäms genom affärsbankerna och Stockholmsbörsen AB. Dessa kurser ligger till grund för bl.a. Riksbankens och massmedias valutanoteringar. Av denna dom och av

text: RÅ 1986 ref 45

text: framgår att det är valutakursen den dag som skattskyldigheten inträder som ska användas vid en omräkning. Under helgdagar och andra dagar för vilka valutanoteringar saknas bör den senast noterade säljkursen användas.

text: 4.3.1 A conto och förskott

text: Vid upprättande av förskotts- eller a contofaktura enligt

text: 11 kap. 3 §

text: ML ska vid tillämpning av 11 kap. 11 § i princip den valutakurs tillämpas som gällde vid skattskyldighetens inträde vilket innebär den dag när betalning mottogs. Om en handling med begäran om förskott har utfärdats tidigare än den dag då skattskyldigheten inträder kan det därför bli nödvändigt att denna kompletteras med eller ersätts av en faktura där omräkningskursen på betalningsdagen är angiven. Se dock vidare under 4.3.4 nedan angående tillämpning av valutakursen på fakturadagen.

text: 4.3.2 Samlingsfaktura

text: Avsikten med en samlingsfaktura är enligt

text: prop. 2003/04:26 s. 79

text: att som en förenkling ge möjlighet till fakturering av flera leveranser och tillhandahållanden i en faktura med ett löpnummer och därigenom nedbringa antalet hanterade fakturor. På en samlingsfaktura ställs i övrigt samma krav som på andra fakturor. Det faktum att en samlingsfaktura upprättas innebär inte att skattskyldigheten för de därpå upptagna separata leveranserna och tillhandahållandena anses inträffa då samtliga fakturerade prestationer utförts eller då fakturan upprättas. Om en samlingsfaktura upprättas ska därför när omräkning av mervärdesskattebelopp görs och omräkningskurs anges enligt

text: 11 kap. 11 §

text: ML tillämpas den valutakurs som gällde vid skattskyldighetens inträde för var och en av de fakturerade omsättningarna. Detta innebär valutakursen för den dag då var och en av de fakturerade leveranserna och tillhandahållandena skedde eller om samlingsfakturan avser mottagna förskott och a conto den dag då betalning mottogs.

text: 4.3.3 Successiva leveranser

text: Vid successiva leveranser av t.ex. el och gas där något leveransdatum inte kan fastställas får valutakursen avseende den sista dagen i leveransperioden användas. Motsvarande gäller i fråga om successiva tillhandahållanden av tjänster.

text: 4.3.4 Omräkningskurs på fakturadagen

text: Som framgår ovan tillämpas vid valutaomräkning i princip den senast kända omräkningskursen på dagen för skattskyldighetens inträde dvs. leveransdagen eller dagen för betalning av förskott och a conto. Det är emellertid vanligt att fakturering sker på annan dag än den då skattskyldigheten inträder. Således förekommer att faktura ställs ut före leveransdagen, varvid kursen på leveransdagen ej är känd vid faktureringen. Om fakturering i sådana fall sker ett mindre antal dagar före datum för leverans av vara, tillhandahållande av tjänst eller betalning i förskott och a conto får av praktiska skäl den senast kända omräkningskursen på fakturadagen tillämpas i stället för motsvarande kurs på leveransdagen, eller betalningsdagen. Härigenom undviks att fakturan måste kompletteras eller ersättas.

text: Vid utställande i förväg av faktura på förskott eller a conto kan fakturautställaren vanligen räkna med att betalning äger rum senast på förfallodagen. Det kan också vara svårt att fastställa den specifika dagen då betalning skett. Bedömningen av om fakturan utställts i anslutning till skattskyldighetens inträde får därför i sådana fall, som kan avse bl.a. hyresfakturor, anses ha tillämpning på den åsatta förfallodagen. I fråga om förskotts- och a contofakturor får enligt Skatteverkets uppfattning godtas att valutakursen vid fakturadagen tillämpas om fakturan ställs ut tidigast en månad före förfallodagen.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 135773-05/111

text: 1 Sammanfattning

text: Nytt: 2013-02-27

text: Detta ställningstagande upphör att gälla genom ställningstagandet ”Valutan i fakturan och omräkning av mervärdesskattebeloppet när skatten ska betalas i Sverige”, 2013-02-27, dnr

text: 131 148844-13/111

text: Vid omräkning av valuta i faktura ska det anges på fakturan vilken valutakurs som har använts. Den kurs som ska användas är senast kända säljkurs som gällde vid skattskyldighetens inträde, dvs på leveransdagen eller dagen för betalning av förskott och a conto.

text: Vid utfärdande av samlingsfaktura innebär detta att omräkning sker efter valutakurserna för de dagar då var och en av de fakturerade leveranserna och tillhandahållandena skedde eller om samlingsfakturan avser mottagna förskott och a conton de dagar då betalningarna mottogs.

text: Vid successiva leveranser av t.ex. el och gas är det förenat med svårigheter att fastställa den specifika dagen för skattskyldighetens inträde. Då får valutakursen avseende den sista dagen i leveransperioden användas. Motsvarande gäller i fråga om successiva tillhandahållanden av tjänster.

text: Om fakturering sker ett mindre antal dagar före leverans, tillhandahållande eller betalning i förskott och a conto får av praktiska skäl den senast kända kursen på fakturadagen tillämpas i stället för motsvarande kurs på leveransdagen, eller betalningsdagen. Vid förskotts- eller a contofaktura får valutakursen vid dagen för fakturans utställande tillämpas i stället för kursen på betalningsdagen om fakturering sker tidigast en månad före den senaste betalningsdagen.

text: 2 Frågeställning

text: Frågor har ställts om fakturering i utländsk valuta och vilken omräkningskurs som i vissa fall får användas vid valutaomräkning i faktura enligt

text: 11 kap. 11 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML . Frågorna avser dels förskotts- eller a contofakturor, särskilt när sådana utfärdas före det att betalning mottagits, dels samlingsfakturor avseende flera leveranser/tillhandahållanden eller betalningar under viss tid.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Skattskyldighetens inträde

text: I fråga om skattskyldighetens inträde (tidpunkten då skatten ska tas ut) framgår av

text: 1 kap. 3 § första stycket

text: ML att skyldigheten att betala skatt vid omsättning inträder när vara har levererats eller tjänst tillhandahållits eller när vara eller tjänst har tagits i anspråk genom uttag. Om dessförinnan den som omsätter varan eller tjänsten får ersättning helt eller delvis för en beställd vara eller tjänst, inträder skattskyldigheten i stället när ersättningen inflyter kontant eller på annat sätt kommer den som omsätter varan eller tjänsten till godo.

text: Motsvarande bestämmelse i sjätte mervärdesskattedirektivet(

text: ) återfinns i

text: artikel 10.2

text: . Härav framgår att skattskyldigheten inträder och skatt kan tas ut när varorna levererats eller tjänsterna utförts.

text: Vidare framgår av direktivet att då en betalning ska ske a conto innan varorna levererats eller tjänsterna är utförda kan skatt tas ut vid mottagandet av betalningen och på det mottagna beloppet. Leveranser av varor och tillhandahållande av tjänster som leder till flera successiva avräkningar eller betalningar ska anses ha genomförts vid utgången av de perioder som dessa betalningar eller avräkningar hänför sig till. Undantag gäller varor som enligt

text: artikel 5.4 b

text: levererats på hyrköp eller avbetalning med äganderättsförbehåll. Medlemsstater har möjlighet att med avsteg härifrån föreskriva att skatten för vissa transaktioner och för vissa kategorier av skattskyldiga personer kan tas ut bl.a. när fakturan utfärdas eller vid mottagandet av köpeskillingen.

text: 3.2 Faktureringsskyldighet

text: Enligt

text: 11 kap. 1 § första stycket

text: ML ska varje näringsidkare säkerställa att faktura utfärdas av honom själv eller i hans namn och för hans räkning av köparen eller en tredje person, för omsättning av varor och tjänster som görs till en annan näringsidkare eller till en juridisk person som inte är näringsidkare. Enligt

text: 11 kap. 3 §

text: ML ska med däri angivna undantag faktura också utfärdas för förskotts- och a conto-betalningar som gjorts för sådan omsättning som avses i 1 §.

text: Av

text: 11 kap. 8 § 7

text: ML framgår att en faktura ska innehålla datum då omsättningen av varorna eller tjänsterna utförts eller slutförts eller det datum då sådan förskotts- eller a conto-betalning som avses i 3 § erlagts, om ett sådant datum kan fastställas och det skiljer sig från datumet för fakturans utfärdande.

text: 3.3 Fakturering i utländsk valuta

text: Av artikel 22.3 b i sjätte direktivet framgår att beloppen i fakturor kan uttryckas i vilken valuta som helst, under förutsättning att det skattebelopp som ska betalas anges i den nationella valutan i den medlemsstat där leveransen av varorna eller tillhandahållandet av tjänsterna sker, med användning av den omräkningskurs som anges i

text: artikel 11

text: C 2. Enligt den bestämmelsen ska tillämplig valutakurs vara den senaste säljkurs som vid den tidpunkt då skatten ska tas ut har registrerats på den eller de mest representativa valutamarknaderna i medlemsstaten ifråga.

text: Enligt

text: 11 kap. 11 § första stycket

text: ML ska företag som har svenska kronor eller euro som redovisningsvaluta och fakturerar i annan valuta än sin redovisningsvaluta på fakturan ange mervärdesskattens belopp även i redovisningsvalutan. Dessutom ska den kurs som använts vid omräkningen anges där.

text: Vidare framgår enligt

text: 11 kap. 11 § andra stycket

text: ML att om den skattskyldige har en annan redovisningsvaluta än svenska kronor eller euro och valutan i fakturan är annan än svenska kronor ska mervärdesskattens belopp även anges i svenska kronor. Skattebeloppet ska därvid beräknas efter den senaste säljkurs som registrerats vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde. En sådan omräkning behöver enligt tredje stycket inte göras om så väl redovisningsvalutan som valutan i fakturan är euro.

text: Ovanstående innebär att oavsett vilken valuta någon har som redovisningsvaluta respektive fakturerar i måste denne på fakturan ange mervärdesskatten i svenska kronor. Undantag gäller endast om man har euro som redovisningsvaluta och fakturerar i euro. Då behöver inte omräkning göras.

text: När omräkning för att kunna ange mervärdesskatten i svenska kronor sker ska på fakturan anges vilken valutakurs som har använts.

text: 3.4 Samlingsfaktura

text: Samlingsfaktura får enligt

text: 11 kap. 7 §

text: ML utfärdas för flera särskilda leveranser av varor eller tillhandahållanden av tjänster.

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Skattskyldighetens inträde

text: För att mervärdesskatten ska bli utkrävbar av staten fordras att skattskyldigheten har inträtt. Detta gäller oavsett om fakturering, redovisning och betalning av skatten får göras senare.

text: Utfärdandet av en faktura med begäran om betalning i förskott eller a conto för beställda varor och tjänster innebär inte att skattskyldighet inträder för säljaren. Skattskyldigheten inträder först vid betalningen eller vid leverans/tillhandahållande om detta sker före betalningen.

text: För omsättningar som upptas på samlingsfaktura enligt

text: 11 kap. 7 §

text: ML inträder skattskyldigheten för var och en av de fakturerade leveranserna och tillhandahållandena den dag då de utfördes eller om samlingsfakturan avser förskott och a conton den dag då betalning mottogs.

text: Vid successiva leveranser och tillhandahållanden under en viss period kan det föreligga svårighet att bestämma när skattskyldigheten inträtt. I sådana fall bör skattskyldighet anses ha inträtt vid leveransperiodens slut.

text: 4.2 Faktureringsskyldigheten

text: Enligt

text: 11 kap. 3 §

text: ML föreligger med däri angivna undantag faktureringsskyldighet för en näringsidkare avseende betalningar a conto som gjorts till denne.

text: Faktureringsskyldigheten vid förskotts- och a contobetalning innebär en skyldighet att utfärda faktura vid eller snarast efter mottagandet av betalningen.

text: Det är dock vanligt att en förskotts- eller a contofaktura utfärdas redan en tid före betalningsdagen. En sådan faktura utgör intill dess betalning skett en begäran om avtalad förskotts- eller a contobetalning senast en viss dag.

text: Skattskyldighet och skyldighet i strikt avseende att fakturera har inte inträtt i och med att en sådan faktura har utfärdats. Dessa skyldigheter inträder först då betalningen har skett. Detsamma gäller om kunden vid självfakturering upprättar en sådan faktura före betalningen.

text: prop. 2003/04:26 s. 79

text: Bestämmelserna i

text: 11 kap. 11 §

text: 11 kap. 11 §

text: ML. Ledning får istället sökas i

text: artikel 11

text: RÅ 2003 ref 102

text: RÅ 1986 ref 45

text: 4.3.1 A conto och förskott

text: 11 kap. 3 §

text: 4.3.2 Samlingsfaktura

text: prop. 2003/04:26 s. 79

text: 11 kap. 11 §

text: 4.3.3 Successiva leveranser

text: 4.3.4 Omräkningskurs på fakturadagen


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 135776-05/111

status: gällande

title: Skattetillägg när kontrolluppgift har lämnats året före taxeringsåret

text: 1 Sammanfattning

text: Har en skattskyldig inte redovisat kapitalvinst på en utfärdad option och har kontrolluppgift om optionen lämnats året före det taxeringsår som kapitalvinsten skulle ha deklareras har oriktig uppgift lämnats och skattetillägg ska tas ut. Skattetillägget ska beräknas efter tio procent eftersom rättelse i en sådan situation får anses ha gjorts med stöd av normalt tillgängligt kontrollmaterial.

text: 2 Bakgrund och frågeställningar

text: Vid utfärdande av optioner ska kontrolluppgift lämnas. I vissa fall ska beskattning av kapitalvinst på grund av en utfärdad option ske först året efter det år då kontrolluppgiften lämnats.

text: Fråga har uppkommit om skattetillägg ska tas ut i den ovan beskrivna situationen om den skattskyldige inte redovisat kapitalvinsten och, om skattetillägg ska tas ut, efter vilken procentsats det ska beräknas.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 5 kap. 8 § 2. taxeringslagen

text: (TL) följer att skattetillägg inte ska tas ut om den oriktiga uppgiften har rättats eller hade kunnat rättas med ledning av en kontrolluppgift som ska lämnas utan föreläggande enligt lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter (LSK) och som har varit tillgänglig för Skatteverket före utgången av november taxeringsåret.

text: Enligt 5 kap. 4 § andra stycket TL ska skattetillägget beräknas efter tio procent när den oriktiga uppgiften har rättas eller hade kunnat rättas med ledning av kontrollmaterial som normalt är tillgängligt för Skatteverket och som varit tillgängligt för verket före utgången av november taxeringsåret.

text: Av författningskommentaren till 5 kap. 8 § 2. TL (

text: prop. 2002/03:106 s. 238

text: ) framgår att för att skattetillägg inte ska tas ut krävs att den oriktiga uppgiften kan rättas med ledning av kontrolluppgiften. ”I detta ligger att kontrolluppgiften förutsätts innehålla tillräckligt med information för att skattemyndigheten med ledning av kontrolluppgiften skall kunna fatta ett beslut. Krävs en utredning skall skattetillägg i stället tas ut med tio procent eftersom rättelse i ett sådant fall får anses ha skett med stöd av tillgängligt kontrollmaterial enligt bestämmelsen i föreslagna 5 kap. 4 § andra stycket.”

text: Enligt

text: 10 kap. 7 § 2.

text: LSK ska kontrolluppgift lämnas om utfärdande av optioner.

text: I kontrolluppgiften ska anges erhållen ersättning, dvs. den premie som utfärdaren erhåller vid utfärdandet, efter avdrag för försäljningsprovision och liknande utgifter.

text: Av

text: 44 kap. 31 § inkomstskattelagen

text: framgår att utfärdaren av en option ska ta upp kapitalvinst på grund av en köp- eller säljoption som är lämpad för allmän omsättning och som löper på högst ett år som intäkt det beskattningsår då han befrias från sina förpliktelser. Vidare framgår av nämnda paragraf att i fråga om andra köp- eller säljoptioner, bl.a. sådana som löper på mer än ett år, utfärdarens kapitalvinst ska tas upp som intäkt det beskattningsår optionen utfärdas.

text: En option kan avslutas under hela löptiden. Det kan ske genom inlösen, kvittning, stängning eller genom förfall. För en option med en löptid understigande ett år kan situationen vara sådan att kontrolluppgiftsskyldigheten inträder år 1 medan beskattningen av kapitalvinsten ska ske år 2.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Bakgrunden till att skattetillägg inte tas ut när en oriktig uppgift kan rättas med ledning av

text: kontrolluppgift som funnits tillgänglig för Skatteverket före utgången av november taxeringsåret är att risken för att ett taxeringsbeslut blir fel på grund av att den skattskyldige lämnat oriktig uppgift i dessa fall är obetydlig. I den absoluta merparten fall ska beskattning av en intäkt som anges i en kontrolluppgift ske det taxeringsår för vilken uppgiften lämnas. I något enstaka fall, som det nu förevarande, ska dock kontrolluppgift lämnas för ett visst taxeringsår oavsett om beskattning ska ske det året eller ett senare år. I det fall kontrolluppgift ska lämnas år 1 men beskattning ska ske först år 2 är av naturliga skäl risken för ett felaktigt taxeringsbeslut betydligt större jämfört med det fall då taxering ska ske det år som kontrolluppgiften lämnas. Oaktat detta förhållande torde det, med hänsyn till lagtextens ordalydelse och att det är fråga om en sanktionsavgift som i Europakonventionens mening betraktas som ett straff, inte vara möjligt att behandla de två fallen olika i skattetilläggssammanhang. I båda fallen har ju kontrolluppgiften varit tillgänglig före utgången av november taxeringsåret. Dessutom kan det inte anses rimligt att en skattskyldig ska hamna i ett sämre läge av det skälet att kontrolluppgiftsskyldigheten vad gäller optioner har utformats på det sättet att kontrolluppgift ska lämnas vid utfärdandet av en option även om beskattning ska ske först när optionsaffären avslutats. Slutsatsen av det sagda innebär att en skattskyldig ska tillgodoräknas förekomsten av en kontrolluppgift även i de fall kontrolluppgiften lämnats året före det år som beskattning ska ske.

text: I en kontrolluppgift om utfärdad option lämnas uppgift om vilken ersättning som utfärdaren av optionen erhållit vid utfärdandet. Däremot lämnas ingen uppgift om på vilket sätt den utfärdade optionen avslutats och således inte heller om anskaffningsutgiften. Eftersom kapitalvinsten beräknas olika beroende på hur optionen avslutats och det inte heller finns någon möjlighet att, som vid marknadsnoterade aktier, med hjälp av ett schablonmässigt omkostnadsbelopp beräkna kapitalvinsten är det inte möjligt att utan utredning fatta ett taxeringsbeslut. Skattetillägg ska därför tas ut med tio procent eftersom den oriktiga uppgiften får anses ha rättats med stöd av sådant kontrollmaterial som avses i 5 kap. 4 § andra stycket TL.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 1402-04/1152

title: Mervärdesskatt på KULM-bidrag samt bidrag inom biodlingsområdet

text: Nytt 2016-01-20 :

text: Detta ställningstagande upphör att gälla genom ställningstagande 2016-01-20, dnr

text: 131 26976-16/111

text: 1 Bakgrund och frågeställningar

text: Jordbruksverket (SJV) har i en skrivelse ställt frågor om tillämpningen av

text: 7 kap. 3 a § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML i dess lydelse från 1 jan 2003. Frågorna avser om de bidrag som Jordbruksverket betalar ut inom kompetensutvecklingen av lantbrukare inom miljöområdet (KULM) samt inom biodlingsområdet ska anses utgöra sådana bidrag som är kopplade till priset och ska ingå i beskattningsunderlaget. Om bidraget ska ingå i beskattningsunderlaget önskar SJV även besked om hur mervärdesskatten för de utbetalda bidragen ska hanteras.

text: 1.1 KULM

text: Syftet är att motivera och utbilda jordbrukare och andra som är verksamma inom jordbruket att använda ekonomisk långsiktigt hållbara produktionsmetoder. Särskild vikt ska läggas vid utbildning och rådgivning som underlättar för jordbrukaren att uppfylla sina miljöstödsåtaganden som i sin tur bygger på av riksdagen fastställda nationella miljökvalitetsmål. Bidragsordningen är EU-finansierad till 25 % och ska vara kostnadsfri för målgruppen.

text: SJV kan efter ansökan besluta om stöd till en organisation för en planerad aktivitet för kompetensutveckling. Efter genomförd aktivitet kan sedan organisationen ansöka om utbetalning av stödet. Utbetalningen sker i efterskott av redovisade kostnader för godkända aktiviteter.

text: Bestämmelser om stöd för anpassning och utveckling av landsbygden samt för kompetensutveckling finns bl.a. i lag (

text: ) om EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden, förordningen (

text: ) om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder samt Statens jordbruksverks föreskrifter

text: SJVFS 2001:88

text: om stöd för kompetensutveckling inom miljö- och landsbygdsprogrammet för Sverige år 2000-2006.

text: Huvuddelen av verksamheten ska genomföras inom länsprogram som respektive länsstyrelse ansvarar för. Länsstyrelserna kan söka stöd från JBV för länsprogrammen. Organisationer som bedriver verksamhet som är ett komplement till den som bedrivs inom länsprogrammen kan i vissa fall beviljas medel direkt från SJV.

text: Bidrag från SJV kan då sökas av olika organisationer för att genomföra aktiviteter som ligger i linje med det syfte som bidragen ska uppnå, dvs. att utbilda och motivera lantbrukare att använda miljömässigt och ekonomiskt långsiktigt hållbara produktionsmetoder. Exempel på verksamhet som bidrag lämnas för är grupputbildningar, studiecirklar, fält- och gårdsvandringar, rådgivning samt nyhetsbrev, hemsidor och informationsmaterial. Bidragen täcker då sådana kostnader för aktiviteter som kan styrkas, exempelvis ersättning för arbete, resor, material, tryckkostnader, annonser, hyra av kurslokal, porto för utskick, föreläsare mm.

text: 1.2 Biodlingsområdet

text: För biodlingsområdet finns ett nationellt program som ska finansiera utbildning och rådgivning i likhet med den verksamhet som nämns ovan för KULM. Programmet finansierar också forskning och utvecklingsprojekt för bisjukdomar, biavel, biodling och honungskvalitet. Bidragen söks av biodlarorganisationer och SLU. Programmet är utarbetat i enlighet med bestämmelserna i

text: rådets förordning (EG) nr 1221/97

text: om allmänna tillämpningsregler för åtgärder som syftar till att förbättra villkoren för produktion och saluföring av honung samt

text: kommissionens förordning (EG) nr 2300/97

text: om tillämpningsföreskrifter

text: rådets förordning (EG) nr 1221/97

text: om allmänna tillämpningsregler för åtgärder som syftar till att förbättra villkoren för produktion och saluföring av honung.

text: 2 Bestämmelser och praxis

text: Mervärdesskatt ska enligt

text: 1 kap. 1 § första stycket 1

text: ML betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och görs i en yrkesmässig verksamhet.

text: Med omsättning förstås enligt

text: 2 kap. 1 §

text: ML att en vara överlåts mot ersättning eller att en tjänst mot ersättning utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon. Av EG-domstolens praxis framgår att ett tillhandahållande av tjänster mot vederlag ska grunda sig på en avtalssituation mellan den som tillhandahåller tjänsten och köparen (

text: , Tolsma, punkt 13-14). Det ska föreligga en direkt koppling mellan vederlaget och den tillhandahållna tjänsten.

text: I

text: mål C-384/95

text: Landboden-Agrardienste bedömde EG-domstolen att ett mottagande av ett bidrag inte skulle medföra någon beskattning. Den i målet aktuella jordbrukaren ansågs inte ha tillhandahållit tjänster åt någon bestämd konsument eller tillhandahållit någon förmån som utgjorde en kostnadskomponent i en annan persons verksamhet i produktions- eller distributionskedjan.

text: Av

text: 7 kap. 3 a §

text: ML framgår att i den ersättning som ligger till grund för beräkningen av beskattningsunderlaget ska inräknas allt det som säljaren har erhållit eller ska erhålla för varan eller tjänsten från köparen eller en tredje part, inbegripet sådana bidrag som är direkt kopplade till priset för varan eller tjänsten.

text: Bestämmelsen i

text: 7 kap. 3 a §

text: ML har fr.o.m. 2003 anpassats till lydelsen av

text: artikel 11

text: A.1 a i sjätte mervärdesskattedirektivet (77/388 EEG). Bestämmelsen anpassades då så att det framgår att även ersättning för vara eller tjänst som betalas av tredje part ska ingå i beskattningsunderlaget. Vidare införs en komplettering som anger att även sådana bidrag som anses direkt kopplade till priset på en vara eller tjänst ingår i beskattningsunderlaget. I samband med denna ändring anges i

text: prop. 2002/03:5 s. 67

text: följande:

text: ”Slutligen bör följande framhållas. En förutsättning för mervärdesskatt är att omsättningen till vilken bidraget kan kopplas är skattepliktig. Detta får anses följa av den inledande bestämmelsen i

text: 1 kap. 1 §

text: ML om när mervärdesskatt skall betalas till staten. Ett bidrag som utbetalts till en undantagen verksamhet kan alltså inte bli föremål för mervärdesskatt även om bidraget kan anses kopplat till priset för en omsättning som görs i verksamheten. Ett bidrag kan inte heller bli föremål för mervärdesskatt om det inte sker någon omsättning (leverans mot betalning) av vara eller tjänst i verksamheten. Ett bidrag skulle däremot kunna beskattas om det utgör en s.k. tredjemansbetalning för en omsättning av en vara eller tjänst (jfr EG-målet

text: Keeping Newcastle Warm som berörts ovan).”

text: Enligt

text: prop. 2002/03:5 s. 66

text: måste kravet på en direkt koppling tolkas så att ett klart samband mellan priset och bidraget måste kunna konstateras. Detta betyder inte att bidragsbeloppet exakt måste motsvara en nedsättning av priset på en bestämd vara eller tjänst men sambandet mellan priset och bidraget måste vara betydande. En direkt koppling kan exempelvis föreligga om bidraget beräknas genom en direkt referens till försäljningspriset på varan eller tjänsten eller till en viss kvantitet sålda varor eller tillhandahållna tjänster eller om bidraget fastställs utifrån kostnaden för varor och tjänster som tillhandahålls gratis åt allmänheten.

text: Förarbetena (2002/03:5 s. 67) ger också uttryck för att det bör ske en restriktiv tolkning av bestämmelsen om bidrag som är direkt kopplade till priset, intill dess att ytterligare vägledning för tolkningen finns.

text: I

text: mål C-353/00

text: Keeping Newcastle Warm som avser tolkningen av

text: artikel 11

text: A.1 a har EG-domstolen bedömt ett bidrag som avsåg energirådgivning. Det var en förutsättning för utbetalning av bidraget att ett avtal hade ingåtts mellan hushållet som skulle erhålla rådgivningen och den som skulle tillhandhålla rådgivningstjänsten. Keeping Newcastle Warm (KNW) hade ingått ett sådant avtal om energirådgivning med hushåll och fick för detta en utbetalning av bidraget som uppgick till 10 GBP. Detta belopp ansågs utgöra ett vederlag för leveransen och ska ingå i beskattningsunderlaget (punkterna 26-27 i domen).

text: EG-domstolen har också prövat frågan vad som utgör subventioner som är direkt kopplade till priset i

text: mål C-184/00

text: , Office des produits wallons ASBL. Av domen framgår att bestämmelsen endast avser subventioner som utgör hela eller en del av det vederlag för en transaktion avseende leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster som utbetalas av en tredje part till säljaren eller tjänsteleverantören (punkt 18). Regeln avser inte transaktioner som utförs för den utbetalade myndighetens egen del (punkt 10).

text: EG-domstolen har i

text: mål C-184/00

text: angivit ett antal förutsättningar för att det ska vara fråga om ett bidrag som är direkt kopplat till priset:

text: Det kan visas på ett tidigt stadium att den som köper bidragsmottagarens varor eller tjänster erhåller en fördel till följd av bidraget.

text: Bidraget har betalts ut särskilt till det subventionerade organet för att det ska leverera en bestämd vara eller tillhandahålla en bestämd tjänst

text: Priset på varan eller tjänsten kan i princip fastställas senast vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde för mottagarens leverans av varan eller tillhandahållande av tjänsten och det kan konstateras att ett åtagande att utbetala bidraget som gjorts av bidragsmottagaren medför en rätt för stödmottagaren av bidraget att motta bidraget när denne genomfört en skattepliktig transaktion.

text: Priset som köparen betalar till bidragsmottagaren kan bestämmas så att det minskar i proportion till det bidrag som mottas och bidragets storlek således avgör vilket pris som tas ut.

text: Mottagaren av bidraget kan sälja sina varor eller tjänster till ett lägre pris, objektivt sett, än vad han annars hade behövt ta ut.

text: Domstolen konstaterar vidare att operativa bidrag (driftsbidrag som täcker en del av de löpande kostnaderna i verksamheten) nästan alltid påverkar priset på de varor och tjänster som omsätts i den subventionerade verksamheten. Detta är dock inte tillräckligt för att bidraget ska bli beskattningsbart. Av domen (punkt 15) framgår även att det ska bedömas huruvida en enskild aktivitet ger upphov till en särskild utbetalning som kan identifieras eller om fråga är om en allmän subvention som utbetalas för att täcka OPW:s samtliga driftskostnader. Det är endast den del av en subvention som kan identifieras som vederlag för en skattepliktig transaktion som i förekommande fall är mervärdesskattepliktig.

text: 3 Skatteverkets bedömning

text: 3.1 Allmänna förutsättningar för skattskyldighet

text: En förutsättning för att mervärdesskatt ska kunna tas ut på ett bidrag är att det föreligger en skattepliktig omsättning inom landet av varor eller tjänster som görs inom ramen för en yrkesmässig verksamhet. Bidrag som betalas ut till organ som inte bedriver yrkesmässig verksamhet eller inte genomför skattepliktiga omsättningar kan således inte bli föremål för beskattning.

text: Den som erhåller ett bidrag med anledning av en omsättning som sker inom ramen för en verksamhet som inte är yrkesmässig ska således inte erlägga mervärdesskatt hänförligt till det erhållna bidraget. Ett bidrag som betalas ut till av en sådan ideell förening som enligt

text: 4 kap. 8 §

text: ML inte anses som yrkesmässig kan således inte beskattas redan av detta skäl.

text: Det måste också föreligga en omsättning som är skattepliktig för att en beskattning ska bli aktuell. Enligt de uppgifter som lämnats kan bl.a. stöd lämnas för att producera medlemstidningar. Tillhandhållande av sådana tidningar kan i vissa fall vara undantagna från skatteplikt enligt 3 kap. 13 ML, varför det i ett sådant fall inte blir aktuellt med en beskattning av bidraget hos mottagaren.

text: 3.2 Omsättning gentemot bidragsgivaren

text: Beskattning av ett bidrag kan sedan bli aktuell för att bidragsgivaren kan anses ha blivit tillhandahållen en tjänst eller vara av den som mottar bidraget. Bidragsmottagaren anses då ha gjort en omsättning av en vara eller tjänst till bidragsgivaren. Detta förutsätter att omsättningen är skattepliktig och sker i en yrkesmässig verksamhet.

text: Bakgrunden till de aktuella bidragsordningarna är de miljömål som uppställts av riksdagen. De aktuella bidragen tilldelas efter ansökan för aktiviteter av skilda slag som ligger i linje med bidragsordningarnas syfte. Bidragsordningarna syftar till en långsiktigt bättre miljö. De utbetalningar som sker görs i det allmänna intresset av att skapa en bättre miljö. SJV kan inte genom att tilldela medel anses ha tillgodogjorts några nyttigheter i form av varor eller tjänster. SJV kan därför inte anses ha konsumerat någon tjänst. Det kan därmed inte anses föreligga någon omsättning av varor eller tjänster från bidragsmottagarna till SJV. Mervärdesskatt ska således inte utgå på bidraget på denna grund.

text: 3.3 Bidrag direkt kopplat till priset på omsättning till tredje part

text: Även om en omsättning inte har skett till bidragsgivaren kan ett bidrag bli föremål för beskattning genom att bidraget utgör en betalning för en omsättning som skett till annan än bidragsgivaren.

text: När det gäller sådana bidrag som ska anses direkt kopplade till priset ska det klart gå att urskilja konkret prestation, ett tillhandahållande av en tjänst eller vara, till en tredje part som direkt följd av bidraget. Det ska också klart framgå att detta är något som ger upphov till en konsumtion eller annars skulle utgöra en kostnadskomponent i en verksamhet. En sådan konsumtion eller nytta kan exempelvis bestå i sänkta kostnader, bättre arbetsmiljö eller hjälp att uppfylla krav som lagen ställer på verksamheten. I annat fall kan någon omsättning av vara eller tjänst från bidragstagaren till en tredje part inte anses föreligga. Normalt bör detta enbart framgå då kunden själv eller genom annan betalar en del av vederlaget eller det annars finns en avtalssituation mellan bidragsmottagaren och tredje part. En bedömning måste således även göras om det kan föreligga någon sådan omsättning mellan dessa parter. Detta är beroende av förhållandena mellan bidragsmottagaren och dennes eventuella kund.

text: Enligt de aktuella bidragsordningarna kan bidrag utgå för ett stort antal olika aktiviteter som ligger i linje med syftet med bidragsordningarna. För många av de aktiviteter som kan förekomma torde det inte föreligga någon omsättning mellan bidragstagaren och annan part som bidraget kan kopplas till. Det har upplysts om att kontakterna mellan bidragmottagare och kunder kan gå till på olika sätt. Omständigheterna torde kunna variera väsentligt mellan de olika fall som kan tänkas förekomma. I de flesta fall torde dock någon omsättning inte förekomma. Ett exempel på detta är att bidrag lämnas för att lämna information på olika organisationers hemsidor eller för annonsering. Det går då inte att tydligt urskilja något tillhandahållande som annars hade utgjort en kostnadskomponent i en verksamhet och som bygger på en avtalssituation mellan bidragsmottagaren och den som läser annonsen eller informationen. Bidragsmottagaren har inte fått något uppdrag från en kund att tillhandahålla en tjänst. Någon omsättning av tjänst kan inte anses föreligga i ett sådant fall.

text: Vidare ska bidraget kunna identifieras som ett vederlag för en skattepliktig transaktion. Endast den del av ett bidrag som kan identifieras som vederlag för en skattepliktig transaktion kan bli föremål för beskattning. Bidragets storlek ska för att anses direkt kopplat till priset stå i proportion till antalet skattepliktiga transaktioner. Bidragets storlek per tillhandahållande, i det här fallet kostnaden per tillhandahållande, ska då kunna fastställas på ett tillförlitligt sätt. Detta är fallet när bidraget utgår i förhållande till antalet tillhandahållanden. Utgår bidraget i proportion till antalet deltagare kan detta anses direkt kopplat till priset på ett tillhandahållande gentemot respektive deltagare. När bidraget utgår med ett fast belopp för en aktivitet, men där antalet tillhandahållande kan variera betydligt, går däremot bidragets storlek per tillhandahållande inte att beräkna på sådant tillförlitligt sätt att en direkt koppling kan anses föreligga. Bidragets storlek per omsättning, eller i det här fallet kostnaden per deltagare, kommer i sådant fall att kunna variera betydligt. En bedömning av detta måste göras från fall till fall.

text: Det förekommer exempelvis vid enskild rådgivning att bidrag utgår i förhållande till antalet rådgivningstillfällen. Det får då anses finnas en sådan stark koppling mellan bidragets storlek och antalet genomförda transaktioner att bidraget kan anses som direkt kopplat till priset på ett sådant tillhandahållande. Bidragets storlek per tillhandahållande, rådgivningstillfälle, går då att beräkna. Bidraget betalas då ut av SJV för att bidragsmottagaren ska tillhandahålla en i förväg bestämd tjänst, rådgivningstjänster, i en omfattning som också är bestämd i förväg. Bidragsmottagaren har innan tillhandahållande sker erhållit ett beslut om bidrag avseende de tjänsterna. Bidragsmottagaren har därför i princip en rätt att motta bidraget när tillhandhållandet skett och SJV en däremot svarande skyldighet. I sådant fall får det anses föreligga en omsättning mellan parterna och bidraget får anses direkt kopplat till priset på denna omsättning.

text: För att avgöra om bidraget ska ingå i beskattningsunderlaget som ett bidrag direkt kopplat till priset på en omsättning behöver, dels en bedömning göras av om det går att tydligt urskilja ett tillhandahållande till en tredje part som bygger på en avtalssituation, dels en bedömning av om bidraget kan anses direkt kopplat till priset på denna omsättning.

text: En beskattning av bidraget blir aktuell i en situation där bidraget anses direkt kopplat till priset på en omsättning av en vara eller tjänst endast under förutsättning att bidragsmottagaren bedriver en yrkesmässig verksamhet och den omsättning som bidraget är direkt kopplat till priset på är skattepliktig. Uppkommer en situation där mervärdesskatt ska tas ut är det bidragsmottagaren som är skattskyldig. Vid tillämpning av normal skattesats ska då mervärdesskatt utgå med 25 % på det bidragsbelopp som är beräknat på självkostnaderna exkl. mervärdesskatt.

text: 3.3.1 Fakturering

text: I ett fall där ett bidrag kan anses direkt kopplat till priset på en skattepliktig omsättning som sker i en yrkesmässig verksamhet uppkommer frågan om hur mervärdesskatten ska hanteras vid faktureringen.Enligt

text: 11 kap. 1 §

text: ML ska en faktura utfärdas av en säljare till en köpare vid omsättning av en vara eller tjänst om omsättningen görs till en annan näringsidkare eller till juridisk person som inte är näringsidkare. Fakturan ska innehålla de uppgifter som framgår av

text: 11 kap. 8 §

text: ML bl.a. beskattningsunderlaget för varje skattesats och det mervärdesskattebelopp som ska betalas. Eftersom det inte i de fall där bidraget anses direkt kopplat till priset är fråga om en omsättning åt bidragsgivaren utan en omsättning åt bidragsmottagarens kund kan inte ett faktureringskrav gälla mellan bidragsmottagaren och bidragsutbetalaren. Någon mervärdesskatt bör inte tas ut av tillhandahållaren gentemot bidragsgivaren. I ett fall där ett bidrag ska anses som kopplat till priset bör istället den mervärdesskatt som är hänförlig till bidraget kunna dras av som ingående skatt hos den som tillhandahållits tjänsten om denne har avdragsrätt (jfr.

text: prop. 2002/03:5 s 68

text: f). Faktureringskravet får anses innebära att fakturan innehållande bl.a. mervärdesskatten istället ska tillställas bidragsmottagarens kund.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 143095-05/111

title: Beskattning av stiftelse eller ideell förening som främjar entreprenörskap

text: 1 Sammanfattning

text: Stiftelse eller ideell förening som främjar entreprenörskap genom att ge gratis rådgivning till blivande företagare anses inte ha ett ändamål som medför inskränkt skattskyldighet. Rådgivningsverksamhet och bidragsfinansierade informationsprojekt bedöms utgöra näringsverksamhet enligt 13 kap.

text: 1 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Ett 100-tal lokala stiftelser och ideella föreningar har som ändamål att stimulera entreprenörskap och framväxt av livskraftiga nya företag.

text: Ändamålet främjas genom att personer som tänker starta företag ges gratis rådgivning. För detta anlitas externa konsulter. Efter bedömning av personens affärsidé avråds respektive tillråds start av företaget. Verksamheten finansieras genom sponsorintäkter från företag, t.ex. banker och revisionsbyråer. Motprestationer gentemot sponsorerna är reklamplats på organisationens hemsida och i dess lokaler, möjlighet att marknadsföra tjänster mot de blivande företagarna m.m. Sponsorföretagen deltar delvis själva i rådgivningsverksamheten.

text: Det bedrivs även EU-projekt avseende rådgivning, information m.m. som nästan uteslutande finansieras med bidrag från EU, kommuner m.fl. Syfte och målgrupp är desamma som i den ändamålsenliga verksamheten.

text: Något vinstsyfte synes inte finnas i stiftelsernas/ föreningarnas verksamhet.

text: Frågan är om ändamålet kan anses allmännyttigt och om hela eller delar av verksamheten utgör näringsverksamhet.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Stiftelser och ideella föreningar är som huvudregel oinskränkt skattskyldiga, 6 kap. 3 och 4 §§ IL.

text: Stiftelser med kvalificerat allmännyttiga ändamål är inskränkt skattskyldiga enligt

text: 7 kap. 3 §

text: IL. Till de kvalificerade ändamålen räknas att främja vård och uppfostran av barn, lämna bidrag för undervisning eller utbildning, bedriva hjälpverksamhet bland behövande, främja vetenskaplig forskning eller nordiskt samarbete, och att stärka landets försvar,

text: 7 kap. 4 §

text: IL.

text: Även ideella föreningar kan enligt

text: 7 kap. 7 §

text: IL vara inskränkt skattskyldiga. En förutsättning är att föreningen främjar sådant ändamål anges i

text: 7 kap. 4 §

text: IL eller annat allmännyttigt ändamål såsom religiöst, välgörande, socialt, politiskt, idrottsligt, konstnärligt eller liknande kulturellt ändamål,

text: 7 kap. 8 §

text: IL.

text: De allmännyttiga ändamål som anges i

text: 7 kap. 8 §

text: IL har varit oförändrade sedan de infördes 1977. Före IL:s tillkomst återfanns de i

text: 7 § 5 mom. lag (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt och dessförinnan i

text: 53 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: . Grunden för ändamålen var vid införandet det vidsträckta allmännyttighetsbegreppet i

text: 38 § lagen (1941:416)

text: om arvsskatt och gåvoskatt (AGL), se

text: prop. 1976/77:135

text: sid. 75. Till de allmännyttiga ändamålen i 38 § AGL hörde att främja landets näringsliv.

text: Med näringsverksamhet avses enligt

text: 13 kap. 1 §

text: IL förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt.

text: I

text: RÅ 1998 ref. 10

text: , avseende en ideell förening, uttalade Regeringsrätten att avsaknad av vinstsyfte inte behöver hindra att en verksamhet som bedrivs av en juridisk person betraktas som näringsverksamhet. Detta under förutsättning att verksamheten inte har en alltför begränsad omfattning.

text: RÅ 2000 ref. 14

text: gällde ett studieförbund som vid sidan av folkbildningsverksamheten även genomförde utbildning på uppdrag av länsarbetsnämnder samt arbetslöshets- och utvecklingsutbildning finansierad med EU-bidrag. Regeringsrätten fann att all utbildningsverksamhet i förbundet utgjorde näringsverksamhet.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Ändamålet – skattskyldighet

text: 4.1.1 Stiftelse

text: Att stödja personer som avser att starta företag faller inte inom de ändamål som anges i

text: 7 kap. 4 §

text: IL. I de fall verksamheten bedrivs av en stiftelse föreligger därmed oinskränkt skattskyldighet.

text: 4.1.2 Ideell förening

text: Även om det inte direkt framgår av lagtexten visar uttalanden i förarbetena att ett främjande av landets näringsliv hör till de allmännyttiga ändamål som avsågs när bestämmelserna om inskränkt skattskyldighet utformades. I de här aktuella föreningarna är det dock fråga om direkt rådgivning till enskilda personer. Målet är att de företag som personerna avser starta ska bli livskraftiga. Föreningens ändamål är därför i praktiken att främja enskilda personers näringsverksamhet. Skatteverket anser inte att ett sådant ändamål är allmännyttigt enligt

text: 7 kap. 8 §

text: IL. Även i de fall verksamheten bedrivs av en ideell förening föreligger således oinskränkt skattskyldighet.

text: 4.2 Näringsverksamhet

text: En verksamhet som består i att marknadsföringstjänster och liknande tillhandahålls mot ersättning i form av sponsorintäkter måste i sig klassificeras som näringsverksamhet enligt

text: 13 kap. 1 §

text: IL.

text: Sponsorföretagen medverkar i den ändamålsenliga rådgivningsverksamheten genom att de marknadsför sina tjänster gentemot de blivande företagarna, knyter affärskontakter m.m. De sponsrande företagen utgör således en integrerad del av rådgivningsverksamheten. Man kan därför inte särskilja rådgivningsverksamheten från sponsorintäkterna utan de får anses ingå i en och samma verksamhet. Med tanke på verksamhetens art och omfattning bedömer Skatteverket att den utgör näringsverksamhet enligt

text: 13 kap. 1 §

text: IL även om direkt vinstsyfte saknas.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning bör även bidragsfinansierade EU-projekt räknas som näringsverksamhet. Projekten synes i stort sett bestå av aktiviteter liknande de i den ändamålsenliga verksamheten. Skillnaden är att de finansieras genom bidrag från EU, kommuner m.fl. vilket dock inte hindrar att de kan ses som näringsverksamhet, jämför

text: RÅ 2000 ref. 14


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 14341-05/111

title: Skattemässiga konsekvenser hos låntagaren när ett förbjudet lån som beskattats enligt 11 kap. 45 § eller 15 kap. 3 § IL skrivs av

text: Nytt: 2025-03-14

text: I avsnitt 3 hänvisas till äldre uttalanden i förarbeten där det anges att om ränta inte har betalats på ett förbjudet lån kan det bli aktuellt att påföra beskattning för ränteförmån. Frågan om ränteförmån ska påföras på ett förbjudet lån har vid ett senare tillfälle prövats av Högsta förvaltningsdomstolen. Ett förbjudet lån som tas upp till beskattning behandlas skatterättsligt inte som ett lån. Det saknas därför skäl att påföra ränteförmån på det beskattade beloppet (

text: HFD 2015 ref. 8

text: 1 Sammanfattning

text: När ett förbjudet lån som beskattats hos låntagaren enligt 11 kap. 45 § eller 15 kap. 3 § IL skrivs av bör någon ytterligare beskattning inte ske av låntagaren.

text: 2 Bakgrund

text: I dåvarande

text: aktiebolagslagen

text: infördes 1973 särskilda regler om förbud för aktiebolag att lämna penninglån till aktieägare, styrelseledamot eller VD i bolaget eller bolag i samma koncern samt till vissa närstående personer över vars verksamhet någon som omfattas av låneförbudet har väsentligt inflytande. Reglerna överfördes i huvudsak oförändrade till den nya

text: aktiebolagslagen

text: Företagsskatteberedningen förslog i sitt delbetänkande (

text: SOU 1975:54

text: ) Fåmansbolag s. 204 ff. att det skulle införas en bestämmelse om beskattning av förbjudna lån. Beredningen angav att lån till huvudaktieägare i fåmansbolag i regel inte är förenat med någon reell återbetalningsskyldighet utan att sådana lån närmast fick anses ha karaktär av lön eller utdelning. En bestämmelse om beskattning av förbjudna lån infördes.

text: Om ett lån från ett aktiebolag är förbjudet eller inte avgörs utifrån

text: aktiebolagslagens

text: bestämmelser.

text: Ett förbjudet lån är civilrättsligt giltigt (

text: prop. 1975/76:79 s. 92

text: ). En annan sak är att det kan efterges eller falla bort på annan grund, t.ex. preklusion.

text: Om bolaget skriver av ett förbjudet lån torde det bolagsrättsligt kunna uppkomma frågor om avskrivningen måste inrymmas i utdelningsbara medel. Frågor kring detta behandlas inte närmare här, eftersom de väl endast torde aktualiseras vid konkurs eller möjligen genom klander av bolagsstämma.

text: 3 Diskussion

text: Det finns ingen särskild skatterättslig reglering av vad som ska gälla i den situation frågan avser.

text: Det finns omständigheter som talar såväl för att ytterligare en beskattning av långivaren ska ske som för att så inte ska ske.

text: Det tyngst vägande skälet för en beskattning är att det civilrättsliga fordringsförhållandet mellan bolaget och låntagaren består fram till tidpunkten för avskrivning. Det finns vidare uttalanden i

text: prop. 1999/2000:14 s. 81

text: och

text: av innebörd att ränteförmån ska tas upp av den som har ett förbjudet lån även om han beskattats för det.

text: Mot en beskattning talar att man vid införandet av reglerna om beskattning av förbjudna lån talade om att sådana lån närmast ansågs ha karaktären av lön eller utdelning.

text: Det torde till betydande del ha varit kontrolltekniska synpunkter som låg bakom skatteregeln (jfr

text: prop. 1975/76:79 s. 92

text: och SkU1975/76:28 s. 43 där det framhålls att här aktuella lån närmast har karaktären av lön eller utdelning). I 1980 års företagsskattekommittés slutbetänkande Beskattning av fåmansföretag (

text: SOU 1989:2

text: ) anges att innebörden av ett förbjudet lån i realiteten ofta är ett uttag för gott av substans i företaget (aa. s. 171). Samma synsätt redovisas i

text: prop. 1989/90:110 s. 600

text: I

text: prop. 1999/2000:15

text: (om slopade stoppregler) anförs att en nedskrivning av sådana förbjudna lån inte ska medföra någon beskattning av låntagaren i fall då denne redan blivit beskattad för beloppet samt att det inte behövs någon bestämmelse om detta, då det följer redan av allmänna rättsprinciper att någon ytterligare beskattning inte ska ske i dessa fall (aa. s. 97), jfr även s. 94 aa. Även om vad som sagts talar om nedskrivning synes det ha relevans även vid en avskrivning.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: En avskrivning av ett förbjudet lån som beskattats enligt

text: 11 kap. 45 §

text: IL eller

text: 15 kap. 3 §

text: IL ska inte föranleda någon ytterligare beskattning av låntagaren. Det samma bör gälla om det förbjudna lånet beskattats enligt tidigare bestämmelser med samma innebörd.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 146848-05/111

title: Skatteplikt för vissa tjänster av legitimerad läkare m.fl.

text: Nytt: 2014-09-30

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Utfärdande av intyg och utlåtanden samt vissa andra sjukvårdstjänster - mervärdesskatt, dnr

text: 131 532876-14/111

text: 1 Sammanfattning

text: Kroppsundersökning, provtagning eller utredning som sker av legitimerad läkare eller annan legitimerad yrkesutövare enbart i syfte att tillhandahålla fakta som ligger till grund för en tredje mans beslut utgör inte från mervärdesskatteplikt undantagen sjukvård.

text: Exempel på undersökningar som utförs enbart i syfte att tillhandahålla fakta är undersökningar för att utfärda rättsintyg, intyg om någons hälsotillstånd eller liknande.

text: Undantag från skatteplikt föreligger dock om beslutet som tredje man ska fatta har till huvudsakligt syfte att skydda den berörde personens hälsa.

text: Medicinskt förebyggande hälsovård såsom allmänna hälsoundersökningar och vaccinationer omfattas av undantaget från skatteplikt. Skatteverket gör också bedömningen att det i nuläget inte finns tillräckligt stöd i den praxis som hittills utvecklats för att göra en så restriktiv bedömning av undantaget att tjänster i form av estetiska operationer och behandlingar utgör skattepliktiga omsättningar. Åtgärder som ligger utanför det medicinska området och därmed utförs även av andra än legitimerade yrkesutövare inom hälso- och sjukvårdsområdet utgör dock skattepliktiga omsättningar. Undersökningar som företas för att konstatera att dödsfall inträffat samt rättsmedicinska undersökningar omfattas enligt Skatteverkets bedömning av undantaget.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit om tjänst som legitimerad läkare eller annan legitimerad yrkesutövare på hälso- och sjukvårdens område tillhandahåller i syfte att utfärda ett rättsintyg, ett intyg om någons hälsotillstånd eller liknande utgör från skatteplikt undantagen sjukvård.

text: Fråga har också uppkommit om estetisk kirurgi eller behandling omfattas av undantaget.

text: Frågorna har ställts mot bakgrund av den restriktiva tolkningen som EG-domstolen i flera domar gjort avseende undantaget.

text: Skrivelsen berör inte tillämpning av undantaget i 3 kap. 5 § första stycket första strecksatsen

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, dvs. åtgärder som vidtas vid sjukhus eller annan inrättning som anges i bestämmelsen och som motsvaras av artikel 13 A 1 b i sjätte mervärdesskattedirektivet (

text: )). Skatteverket konstaterar dock att det inte föreligger någon skillnad beträffande det krav som ställs på syftet med tjänsterna för att undantag från skatteplikt ska föreligga, dvs. syftet med tjänsterna ska vara detsamma vid tillämpningen av såväl första som andra strecksatsen i

text: 3 kap. 5 § första stycket

text: ML (se

text: , Dornier, p. 48).

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 3 kap. 4 §

text: ML undantas från skatteplikt omsättning av tjänster som utgör sjukvård, tandvård eller social omsorg. Med sjukvård förstås att medicinskt förebygga, utreda eller behandla sjukdomar, kroppsfel och skador bl.a. om åtgärderna vidtas av någon med särskild legitimation att utöva yrke inom sjukvården (3 kap. 5 § första stycket andra strecksatsen ML).

text: Av

text: artikel 13

text: A 1 c i sjätte direktivet följer att sjukvårdande behandling inom ramen för medicinsk eller paramedicinsk yrkesutövning, såsom yrkesutövningen definieras i medlemsstaten i fråga, undantas (jfr artikel 129.1 c i EU-kommissionens förslag till omarbetad version av sjätte direktivet, KOM (2004) 246 slutlig).

text: Med sjukvårdande behandling menas medicinska åtgärder i syfte att ställa diagnos, ge vård och om möjligt bota sjukdomar eller komma till rätta med hälsoproblem. Detta syfte uppnås även genom medicinska åtgärder som tillhandahålls i preventivt syfte. För att utgöra undantagen sjukvårdande behandling ska syftet med de medicinska åtgärderna därmed vara att skydda – inbegripet även bevara och återställa – hälsan hos människor. (Jfr EG-domarna

text: , Unterpertinger, p. 39-41, och

text: , d’Ambrumenil, p. 52-59).

text: Regelbundna läkarundersökningar, under förutsättning att dessa kontroller i huvudsak syftar till att göra det möjligt att förebygga och spåra sjukdomar samt att följa upp t.ex. arbetstagares eller försäkringstagares hälsotillstånd, utgör tjänster som är undantagna från skatteplikt (jfr domen

text: , d’Ambrumenil, p. 67). Undantaget från skatteplikt är också tillämpligt på tjänster som avser upprättande av intyg om fysisk förmåga som har till ändamål att visa en tredje man att personens hälsotillstånd gör det nödvändigt att begränsa denna persons aktivitet eller att särskilda villkor måste gälla för aktiviteten (jfr p. 65 i nämnda dom). Undersökningen har i sådant fall till syfte att skydda en berörd persons hälsa.

text: Undantaget för sjukvård är således tillämpligt på läkartjänster som består i att

text: - genomföra läkarundersökningar av enskilda på uppdrag av arbetsgivare eller försäkringsbolag,

text: - genomföra blodprov eller andra kroppsliga prover för att undersöka förekomsten av virus, infektioner eller andra sjukdomar, på uppdrag av arbetsgivare eller försäkringsbolag, eller

text: - utfärda hälsointyg, exempelvis intyg om förmåga att resa, när dessa tjänster i huvudsak har till syfte att skydda den berörda personens hälsa (jfr domen

text: , d’Ambrumenil, p. 68).

text: Även psykoterapeutisk behandling som ges av legitimerad psykolog inom ramen för vård och behandling av sjukdom eller hälsoproblem omfattas av undantaget i

text: artikel 13

text: A 1 c i sjätte direktivet, vilket framgår av EG-domen

text: , Dornier, p. 21.

text: Undantaget omfattar inte samtliga tjänster som kan tillhandahållas inom ramen för yrken inom hälso- och sjukvård utan endast tjänster avseende sjukvårdande behandling, vilket utgör ett självständigt gemenskapsrättsligt begrepp. Detta gäller även om också andra tjänster som tillhandahålls av yrkesutövare inom hälso- och sjukvården är av intresse för det allmänna. Det framgår av domstolens rättspraxis att undantagen i

text: artikel 13

text: A i sjätte direktivet inte innebär att alla verksamheter av intresse för det allmänna är undantagna från skatteplikt utan endast uttryckligen beskrivna tjänster och varor (EG-domen

text: , Unterpertinger, p. 35 och 36). Skatteplikt föreligger för sådana andra tjänster än sjukvårdande behandling även om den som tillhandahåller dessa måste använda sig av sin medicinska kompetens och tjänsterna innefattar åtgärder som är typiska för utövandet av yrket, såsom fysisk undersökning av en patient eller analys av medicinsk historia. Det huvudsakliga syftet med sådana tjänster är inte att skydda – inbegripet bevara och återställa – hälsan hos den person utlåtandet avser (se p. 43 i domen).

text: Om det huvudsakliga syftet med en tjänst är att tillhandahålla t.ex. ett utlåtande som utgör faktaunderlag för en arbetsgivares, ett försäkringsbolags eller en myndighets beslut och beslutet inte har till syfte att skydda någons hälsa utgör tjänsten inte sådan sjukvårdande behandling som är undantagen från skatteplikt (jfr domen

text: , d’Ambrumenil, p. 60, 66 och 69). Exempel på sådana situationer är när tjänsten utförs innan en arbetsgivare beslutar om en anställning eller om de arbetsuppgifter som en arbetstagare ska utföra. Ett annat exempel är när tjänsten utförs för att göra det möjligt för ett försäkringsbolag att fastställa den premie som försäkringstagaren ska betala (p. 66 i domen). Tjänsten syftar i sådana fall inte till att skydda hälsan hos någon (p. 64 i nämnda dom).

text: Av detta följer att undantaget från skatteplikt inte är tillämpligt på följande tjänster som tillhandahålls inom ramen för utövandet av läkaryrket (se p. 59 och 69 i domen

text: , d’Ambrumenil):

text: - utfärdande av läkarintyg i samband med beviljande av en krigspension,

text: - genomförande av läkarundersökningar i syfte att upprätta ett medicinskt sakkunnigutlåtande i frågor om skadeståndsansvar och bedömning av den skada som vållats enskilda som överväger att väcka talan i domstol om skadestånd för personskada,

text: - upprättande av läkarutlåtanden till följd av sådana undersökningar som avses i föregående strecksats samt upprättande av läkarutlåtanden på grundval av journalanteckningar, utan att någon läkarundersökning genomförs,

text: - genomförande av läkarundersökningar i syfte att upprätta sakkunnigutlåtanden från läkare i frågor om medicinsk felbehandling på uppdrag av personer som överväger att väcka talan i domstol,

text: - upprättande av läkarutlåtanden till följd av sådana undersökningar som avses i föregående strecksats samt upprättande av läkarutlåtanden på grundval av journalanteckningar, utan att någon läkarundersökning genomförs.

text: Läkarundersökningar och på dessa grundade sakkunnigutlåtanden som tillhandahålls av läkare i syfte att fastställa eller utesluta invaliditet eller arbetsoförmåga omfattas inte heller av undantaget från skatteplikt (domen

text: , Unterpertinger, p. 10 och 45). I det aktuella fallet utfärdades utlåtandet på uppdrag av den domstol som skulle besluta om utbetalning av en invaliditetspension.

text: Inte heller en tjänst som utförs av läkare som förordnats som sakkunnig av en domstol beträffande fastställandet av den genetiska likheten mellan två individer omfattas av undantaget. Undantaget är således inte tillämpligt på tjänster som inte består av sjukvårdande behandling genom diagnostisering och behandling av sjukdomar och hälsoproblem (jfr EG-domen

text: , D, p. 18 – 22).

text: Enligt Skatterättsnämndens förhandsbesked 2004-11-16 omfattas inte en tjänst att utfärda invaliditetsintyg efter bl.a. undersökning av skadad kroppsdel i syfte att försäkringsbolag ska kunna slutreglera försäkringstagarens olycksfallsförsäkring av undantaget för sjukvård.

text: Enligt

text: 1 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)

text: avses med hälso- och sjukvård åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Av

text: 2 kap. 1 § lag (1998:531)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, LYHS, framgår att den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen skall utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet.

text: Av Handledning för mervärdesskatt 2005 framgår att det ska vara fråga om åtgärder av medicinsk natur (s. 692 ff). I

text: RÅ 2003 ref. 5

text: har qigong-kurser som utförs av ett bolag som bedriver sjukgymnastikverksamhet men leds av danspedagog och för vilken särskild avgift betalas inte ansetts utgöra sjukgymnastiska tjänster utan kursverksamhet (a a s. 693). Av

text: RÅ 1997 not 71

text: framgår att åtgärder som inte är av medicinsk natur inte kan anses utgöra sjukvård (a a s. 696). Vidare anges att om åtgärderna är sådana att de får utföras även av den som inte har behörighet att utöva yrke inom sjukvården torde åtgärden inte vara av medicinsk natur (a a s. 697).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Det framgår av rättspraxis från EG-domstolen att undantagen i

text: artikel 13

text: A 1 b och c i sjätte direktivet har till syfte att sänka vårdkostnaderna och garantera enskildas tillgång till denna vård. Även i de fall det visar sig att de personer som utgör föremålet för undersökningar eller andra medicinska åtgärder av preventiv art inte lider av någon sjukdom eller något hälsoproblem är det förenligt med det grundläggande syftet att minska kostnaderna för hälsovården att låta dessa tjänster omfattas av undantaget. (Se t.ex. domarna

text: , Dornier, p. 43, och

text: , Unterpertinger, p. 40).

text: , Unterpertinger, p. 39-41, och

text: , d’Ambrumenil, p. 52-59).

text: Undantaget i ML omfattar i princip sådana åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador som framgår av

text: 1 § hälso- och sjukvårdslagen

text: i den mån åtgärderna sker i enlighet med yrkesutövning enligt vetenskap och beprövad erfarenhet (2 kap. 1 § LYHS). För att åtgärderna ska anses utförda enligt vetenskap och beprövad erfarenhet måste vetenskapliga undersökningar ha visat goda resultat med behandlingsmetoden och att denna inte har allvarliga biverkningar. Den som är legitimerad ska själv förvissa sig om att åtgärden sker enligt dokumenterad vetenskap och beprövad erfarenhet i enlighet med t.ex. Socialstyrelsens webbplats, medicinska riktlinjer på den medicinska faktabasen MARS samt hos Statens beredning för medicinsk utvärdering, SBU.

text: Tolkning av bestämmelsen i ML ska dock ske i ljuset av sjätte direktivet och undantaget kommer därmed endast att omfatta åtgärder i syfte att skydda – inbegripet även bevara och återställa – hälsan. Undantag från skatteplikt föreligger därmed inte för kroppsundersökning, provtagning eller utredning som görs av legitimerad läkare eller annan legitimerad yrkesutövare enbart i syfte att tillhandahålla fakta som ligger till grund för en tredje mans beslut genom att utfärda ett rättsintyg, ett intyg om någons hälsotillstånd eller liknande. Sådana åtgärder har enligt Skatteverkets bedömning inte till syfte att utreda sjukdom, kroppsfel eller skada i betydelsen att spåra sjukdomen, kroppsfelet eller skadan och ställa diagnos. Sådana åtgärder har inte heller till syfte att förebygga eller behandla sjukdom, kroppsfel eller skada. Om det beslut som ska fattas har till huvudsakligt syfte att skydda den berörde personens hälsa föreligger dock undantag från skatteplikt. Om undersökningen etc. sker på begäran av den som undersökningen avser eller någon annan (t.ex. arbetsgivare, Försäkringskassan, domstol, åklagare eller polis) innebär ingen skillnad för bedömningen. Kroppsundersökning etc. som företas endast med anledning av t.ex.

text: - ansökan om körkortstillstånd,

text: - arbetsgivares beslut om nyanställningar eller liknande,

text: - prövning enligt krav som ställs i lag eller föreskrift av t.ex. lämplighet att utföra vissa arbetsuppgifter inom ramen för viss yrkestrafik, viss yrkesutövning eller liknande,

text: - arbetsgivares eller Försäkringskassans arbetslivsinriktad rehabilitering (s.k. rehabiliteringsutredningar),

text: - skolas eller arbetsgivares beslut om behov av särskilda hjälpmedel för person med t.ex. läs- och skrivsvårigheter på skola eller på arbetsplats,

text: - myndighets beslut om villkorlig körkortsåterkallelse till följd av straff för vissa trafikbrott till följd av alkoholförtäring, eller

text: - uppdrag av domstol, åklagare, polis eller länsstyrelsen att utfärda rättsintyg omfattas därmed enligt Skatteverkets bedömning inte av undantaget. Att sådana tjänster är skattepliktiga strider inte mot syftet med undantaget som är att minska kostnaderna för hälsovården och göra denna mer tillgänglig för enskilda.

text: Kirurgiskt ingrepp, kroppsundersökning, provtagning, vård, behandling och vaccination som företas av legitimerad läkare eller annan legitimerad yrkesutövare av annan anledning än att tillhandahålla fakta för sådant beslut som anges i redogörelsen ovan utgör normalt från skatteplikt undantagen sjukvård. Tjänster utförda av t.ex. legitimerad läkare eller psykolog inom ramen för sin medicinska yrkesutövning utgör enligt Skatteverkets bedömning tjänster som gör det möjligt att förebygga och spåra sjukdomar eller på annat sätt avser den berörde personens hälsa och kropp i medicinskt hänseende.

text: Detta innebär att medicinskt förebyggande hälsovård såsom allmänna hälsoundersökningar och vaccinationer omfattas av undantaget från skatteplikt. Skatteverket gör också bedömningen att det i nuläget inte finns tillräckligt stöd i den praxis som hittills utvecklats för att göra en så restriktiv bedömning av undantaget att tjänster i form av estetiska operationer och behandlingar utgör skattepliktiga omsättningar. Åtgärder som ligger utanför det medicinska området och därmed utförs även av andra än legitimerade yrkesutövare inom hälso- och sjukvårdsområdet utgör dock skattepliktiga omsättningar. Undersökningar som företas för att konstatera att dödsfall inträffat samt rättsmedicinska undersökningar omfattas enligt Skatteverkets bedömning av undantaget.

text: Fysisk eller psykiatrisk undersökning som företas för att kunna fatta beslut om att t.ex. dömd person ska överlämnas för rättspsykiatrisk vård till följd av allvarlig psykisk störning sker enligt Skatteverket för att utgöra underlag för beslut i syfte att skydda den berörda personens hälsa. Undersökningar av detta och jämförbart slag omfattas därmed också av undantaget från skatteplikt.

text: Tillämpningsinformation

text: Vid kontroll bör åtgärder, som föranleds av detta ställningstagande, vara framåtsyftande. Beslut på initiativ av Skatteverket ska därför, i normalfallet, inte avse undersökning, provtagning eller utredning som görs under redovisningsperioder före den 1 oktober 2005.

text: I de fall en skattskyldig begär omprövning begränsas rätten till avdrag för ingående skatt bakåt i tiden av bestämmelserna i

text: 21 kap. 4 § skattebetalningslagen (1997:483)

text: . Detta innebär att begäran om omprövning ska ha kommit in till Skatteverket senast sjätte året efter utgången av det kalenderår under vilket beskattningsåret gått ut. Med beskattningsår avses det kalenderår som närmast föregått taxeringsåret, eller om räkenskapsåret inte sammanfaller med kalenderåret (brutet räkenskapsår), det räkenskapsår som utgått närmast före taxeringsåret. Under år 2005 kan omprövning begäras för beskattningsår som gått ut under 1999, t.ex. 1 juli 1998 – 30 juni 1999.

text: En grundförutsättning för avdragsrätt är att utgående skatt redovisas för perioderna i fråga.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 147179-05/111

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Markvärde för industrienhet som utgör 3D-fastighet, dnr 202 387129-18/11 .

text: 1 Sammanfattning

text: Vid värdering av mark till industribyggnad eller övrig byggnad som utgör s.k. tredimensionell (3D) fastighet eller 3D-fastighetsutrymme skall markvärdet beräknas utifrån gällande riktvärdeangivelse angiven i kronor per kvadratmeter tomtmark. Markvärdet ska proportioneras mellan den traditionella fastigheten och 3D-fastigheten genom en jämförelse av byggrätten för respektive fastighet.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Från och med den 1 januari 2004 är s.k. 3D-fastighetsindelning möjlig. Ändringarna i

text: jordabalken

text: (JB) innebär att fastigheter kan avgränsas även i höjd och djupled, så att anläggningar eller våningsplan inom samma byggnad kan ha olika ägare.

text: Genom att 3D-fastigheter saknar anknytning till mark måste markvärdet grunda sig på värdet av byggrätten. Den fråga som nu uppkommit gäller hur markvärdet ska beräknas för industrienheter som utgör 3D-fastighet i de fall riktvärdeangivelsen för tomtmarken är uttryckt i kronor per kvadratmeter tomtareal (i princip samtliga fall).

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Genom lagändring som trädde i kraft den 1 januari 2004 kompletterades reglerna i JB med nya regler som möjliggör bildandet av 3D-fastigheter och 3D-utrymmen. En 3D-fastighet är en fastighet som i sin helhet avgränsas såväl horisontellt som vertikalt. Det är också möjligt att till fastighet av traditionellt slag foga ett s.k. 3D-fastighetsutrymme. Ändringarna i JB ledde till följdändringar i

text: fastighetstaxeringslagen (1979:1152)

text: (FTL),

text: prop. 2003/04:18

text: , SFS 2003:1201.

text: Följdändringarna i FTL beror huvudsakligen på att 3D-fastigheter inte behöver ha markkontakt på samma sätt som traditionella fastigheter. Ändringarna i FTL innebär att markvärde för värderingsenhet som består av utrymme till hyreshus, industribyggnad eller övrig byggnad som ingår i en 3D-fastighet eller ett 3D-utrymme skall bestämmas som värderingsenhetens byggrätt i kvadratmeter multiplicerad med det i riktvärdeangivelsen angivna värdet per kvadratmeter byggrätt. FTL hade i princip samma lydelse även tidigare, men genom nämnda lagändring tydliggjordes definitionen av markvärde.

text: När det gäller värderingen av tomtmark till industribyggnad eller övrig byggnad utgår värderingen från de i riktvärdekartan beslutade riktvärdeangivelserna. Enligt

text: 12 kap. 1 §

text: FTL ska värdet för tomtmark avseende industribyggnad eller övrig byggnad anges som värdet av en kvadratmeter tomtmark eller byggrätt. I praktiken har samtliga riktvärdeangivelser som beslutades inför allmän fastighetstaxering 2000 angetts i kronor per kvadratmeter tomtmark.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Vid värderingen av tomtmark till industribyggnad eller övrig byggnad som utgör 3D-fastighet eller 3D-utrymme skall beräkningen utgå från gällande riktvärdeangivelse. I de fall riktvärdeangivelsen är angiven i kronor per kvadratmeter tomtmark skall beräkningen ske på följande sätt.

text: Utgå ifrån markarealen på den eller de traditionella fastigheter som ”urholkas” av 3D-fastighet. Proportionera sedan den totala markarealen i förhållande till byggrätten för befintliga byggnader eller byggrätter. Markvärdet för den traditionella fastigheten respektive 3D-fastigheten beräknas sedan genom att den del av markarealen som belöper på respektive fastighet multipliceras med det i riktvärdeangivelsen angivna värdet i kronor per kvadratmeter tomtmark.

text: Gäller det istället ett 3D-fastighetsutrymme som tillförts en traditionell fastighet skall markvärdet proportioneras i förhållande till den totala markarealen för både den ”urholkade” respektive tillförda fastigheten.

text: Skulle hela eller delar av 3D-fastigheten utgöra yta under mark åsätts inget markvärde för denna del (jfr. 2 kap 1 § andra stycket

text: RSFS 1999:10

text: ). Byggrätt definieras i detta sammanhang som byggrätt ovan mark.

text: Det bör särskilt framhållas att nämnda proportionering endast kan göras om exploateringstalen för fastigheterna är relativt likartade. Är så inte fallet skall propotioneringen ske först efter det att arealen för eventuell reservmark har avräknats (jmf. Handbok för fastighetstaxering 2000, RSV 312 utgåva 4, avsnitt 7.3).

text: Exempel 1:

text: Den traditionella industrifastigheten By 1:1 har en areal på 10 000 kvm. Fastigheten är bebyggd med en industribyggnad på 4 000 kvm bruttoarea (BTA) i två plan. Vid en lantmäteriförrättning bildas en ny 3D-fastighet som består av halva den översta våningen av den befintliga industribyggnaden, 1 000 kvm. Riktvärdeangivelsen anger att värdet per kvadratmeter tomtmark är 200 kronor.

text: Markvärdet för den traditionella fastigheten blir 1 500 000 kronor (3 000/4 000 x 10 000 x 200). Markvärdet för 3D-fastigheten blir 500 000 kronor (1 000/4 000 x 10 000 x 200).

text: Exempel 2:

text: Två traditionella industrifastigheter By 1:1 och By 1:2 har en tomtareal på 5 000 respektive 4 000 kvm. Varje fastighet är bebyggd med en industribyggnad på 2 000 kvm i två plan. Vid en lantmäteriförrättning överförs ett 3D-utrymme bestående av övervåningen från By 1:1 till By 1:2. Riktvärdeangivelsen anger att värdet per kvadratmeter tomtmark är 200 kronor.

text: Markvärdet för By 1:1 blir 450 000 kronor (1 000/4 000 x 9 000 x 200). Markvärdet för By 1:2 blir 1 350 000 kronor (3 000/4 000 x 9 000 x 200).

text: Genom proportioneringen av markvärdet i förhållande till andelen byggrätt kommer, i båda exemplen, det totala markvärdet för fastigheterna aldrig att överstiga det värde som skulle ha åsatts om de taxerats i enlighet med reglerna för traditionella fastigheter.

text: Styrsignalen skall tillämpas vid taxering av industrienheter.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 130 148107-05/111

title: Värdering av hem för vård eller boende (HVB-hem) i småhus

text: Nytt: 2021-10-21

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2021-10-19, dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: En byggnad, som är inrättad till bostad åt en eller tvåfamiljer och som används dels som privat bostad, dels som HVB-hem, ska indelas som specialbyggnad, vårdbyggnad, om den till övervägande del används för denna verksamhet. Vid bedömning enligt övervägandeprincipenska endast boytan ligga till grund för bedömningen medutgångspunkt att alla utrymmen inom denna är värdemässigt lika.

text: Förutom den del av byggnaden som uteslutande används avvårdtagarna, t.ex. vårdtagarnas egna rum, ska vid beräkningen även vissa gemensamma utrymmen anses i sin helhet använda för vårdändamål. Förutsättningen fördetta är dock att utrymmena huvudsakligen används avvårdtagarna, t.ex. allrum. För det privata boendet vitala funktioner, såsom kök och tvättstuga, ska inte hänföras till vården.

text: 2 Frågeställning

text: Barn och ungdomar som omhändertagits enligt

text: socialtjänstelagen (2001:453)

text: placeras ofta på så kallade hem för vård eller boende, HVB-hem. Frågan gäller ett småhus, som utgör privat bostad åt en eller två familjer men även används som HVB-hem, ska indelas som specialbyggnad, vårdbyggnad..

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I

text: 6 kap.

text: i

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: finns bestämmelser om vård i familjehem och i HVB-hem. I 1 § anges följande.

text: ”Socialnämnden skall sörja för att den som behövervårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende. Socialnämnden ansvarar för att den som genom nämndensförsorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård.

text: Vården bör utformas så att den främjar den enskildes samhörighet med anhöriga och andra närstående samt kontakt med hemmiljön.”

text: Av

text: 6 kap. 4 § samma lag

text: framgår att vård i familjehem och hem för vård eller boende skall bedrivas i samrådmed socialnämnden.

text: Socialstyrelsen har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende,

text: SOSFS 2003:20

text: . I 3kap. 1 § anges bl.a. följande. ”Ett hem för vård ellerboende skall ha de lokaler och den utrustning som behövs för att tillförsäkra den enskilde boende, vård och behandling som är av god kvalitet och uppfyller kraven på säkerhet.” I

text: SOSFS 2003:20

text: , såsom ett allmänt råd, anges vidare följande.

text: ”I enskild verksamhet bör lokalerna vara avskilda från den privata bostadsdelen. Detta gäller t.ex. för:

text: rum för samvaro och vila

text: rum med inredning och utrustning för personlig hygien

text: rum eller del av rum för matlagning

text: I ett hem för vård eller boende bör den enskilde i regel ha ett eget rum. Undantag bör kunna göras vid t.ex. familjebehandling.”

text: Indelning av byggnader i olika byggnadstyper regleras i2 kap.

text: 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152)

text: , FTL. Därav framgår bl.a. att byggnad som är inrättad tillbostad åt en eller två familjer skall indelas som småhus. Vidare gäller att byggnad som används för sjukvård, missbrukarvård, omsorger om barn och ungdom, kriminalvård, åldringsvård eller omsorger om psykiskt utvecklingsstörda ska indelas som specialbyggnad, vårdbyggnad. Detta gäller även annan byggnad än de nämnda om den används som hem åt personer som behöver institutionell vård.

text: Av

text: 2 kap. 3 §

text: FTL framgår att byggnadstypen ska bestämmas med hänsyn till det ändamål som byggnad tillövervägande del är inrättad för och det sätt som byggnaden till övervägande del används på. Vidare framgår bl.a. att byggnad som kan indelas både som småhus och som specialbyggnad skall indelas som specialbyggnad.

text: Skatteverket har i på s. 40 i Handbok för fastighetstaxering 2005 (SKV 286 utgåva 3) anfört bl.a. följandebeträffande vårdbyggnader.

text: ”Om t.ex. åldringar eller utvecklingsstörda vårdas avanhöriga i sitt eller anhörigas hem torde detta inte föranleda att bostadsbyggnaderna skall klassificeras som vårdbyggnader.”

text: Departementschefen har i

text: prop. 1979/80:40, s. 74

text: , uttalat att om vård, som har föreslagits berättiga tillskattefrihet för de byggnader där vården utövas, utövas i liten skala t.ex. genom att åldringar eller utvecklingsstörda vårdas i enskilda hem, borde detta inte vara skäl till att bostadsbyggnader undantas från skatteplikt.

text: Regeringsrätten har i några domar, se RÅ 1985 1:91 och

text: RÅ 1995 ref 25

text: , prövat frågan om s.k. servicehus ska utgöra hyreshus eller vårdbyggnad. Regeringsrätten anförde i 1985 1:91, där den totala ytan uppgick till7 230 kvm fördelat med 5 110 kvm på bostäder (hyreshus)och 2 120 kvm på servicedel (specialändamål), bl.a. följande.

text: ”Servicehuset Bakugnen 23 inrymmer i två huskroppardagcentral och 121 lägenheter varav 103 enrumslägenheter på 40 kvm och 18 tvårumslägenheter på 55 kvm. Lägenheterna har kokvrå, kapprum samt toalett och dusch. Dagcentralen i gatu- och källarplanen innehåller bl.a. reception, samlingssal, restaurang, cafeteria, bibliotek, hobbylokaler motionshall samt lokaler för hår- och fotvård. --- Även om servicehuset i viss utsträckning används som hem åt personer som behöver institutionellvård eller tillsyn, får utredningen i målet anses ge vid handen att byggnaden primärt är avsedd för bostadsändamål. Med hänsyn härtill skall servicehuset klassificeras som hyreshus.”

text: 4 Bedömning

text: Bedömning av byggnadstyp enligt

text: 2 kap. 2 §

text: FTL

text: Skatteverket anser att den aktuella användningen, HVB-hem, utgör sådan användning som inryms i vårdbegreppet i FTL.

text: Vid bedömning av om ett småhus, som delvis används som HVB-hem, kan indelas som vårdbyggnad måste Regeringsrättens ställningstagande i tidigare berörda domar beaktas. Regeringsrätten har i dessa konstaterat att aktuella byggnader primärt var avsedda för bostadsändamål och därför inte skulle indelas som vårdbyggnader. Detta skulle också kunna hävdas beträffandesmåhus som används som HVB-hem.

text: Förhållandena beträffande servicehusen och nu aktuellfrågeställning avviker dock på två väsentliga punkter.Servicehusen i RR-domarna utgjordes till övervägandedel av självständigt fungerande lägenheter som disponerades av ”vårdtagarna”. Dessutom utgjorde lägenheterna deras permanenta bostäder. Den nu aktuella frågeställningen avser ett icke permanent boende där vårdtagaren disponerar endast ett rum som sin ”egen” bostad. Mot denna bakgrund anser Skatteverket att nämnda RR-domar inte är aktuella eller tillämpliga.

text: Bedömning av övervägande användning enligt 2 kap. 3 §FTL

text: Vid den fortsatta prövningen måste bestämmelserna i 2kap.

text: 3 §

text: FTL beaktas. Dessa innebär att en byggnad tillövervägande del ska anses använd för vård för att den ska indelas som specialbyggnad, vårdbyggnad. Avgörande är således hur stor del av den aktuella byggnaden som är hänförlig till det privata boendet och hur stor del som kan hänföras till vården. Vid denna beräkning anser Skatteverket att grunden för bedömningen endast skallvara boytan och att alla utrymmen inom denna ska ansesvara värdemässigt lika.

text: Socialstyrelsen har i nämnda allmänna råd angivit att i enskild verksamhet bör lokalerna vara avskilda från den privata bostadsdelen i viss omfattning. I ett småhus som dels används för enskilt privat boende dels, förvårdändamål kan utrymmena i huvudsak därför delas in i tre grupper. Utrymmen som är helt privata, helt disponeras av vårdtagarna eller är gemensamma för det privata boendet och vårdtagarna.

text: Förutom den del av byggnaden som uteslutande används avvårdtagarna, t.ex. vårdtagarnas egna rum, ska vid beräkningen även vissa gemensamma utrymmen anses använda i sin helhet för vårdändamål. Detta gäller utrymmen som huvudsakligen används av vårdtagarna, t.ex. allrum. För det privata boendet vitala funktioner, såsom kök och tvättstuga, ska inte hänföras till vården.

text: Exempel

text: Ett småhus utgör permanent bostad för ägaren och används även som HVB-hem för fyra ungdomar. Boytan uppgår till 148 kvm och används på följande sätt.

text: Ägaren disponerar ett sovrum och ett vardagsrum omsammanlagt 37 kvm för privat bruk. Kök och tvättstuga upptar totalt 20 kvm. I huset finns två badrum om vardera 6 kvm. Det ena används uteslutande av ägaren medan det andra helt disponeras av vårdtagarna. Fyra rum om sammanlagt 48 kvm utgör egna rum för vårdtagarna. Därutöver finns ett allrum om 25 kvm som är inrättat för vårdtagarna och huvudsakligen används av dessa. Resterande boyta utgörs av en hall på 6 kvm som används gemensamt.

text: Till vården ska följande ytor hänföras:

type: rad

type: tabell

text: Byggnaden används således till övervägande del för vård och ska därför indelas som vårdbyggnad.

text: Ställningstagandet ska tillämpas vid fastighetstaxering.