identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 754857-09/111

nyckelord:
Bokföring & redovisning
Inkomstskatt

title: Inventarier och begreppet verkligt värde

text: Nytt: 2025-09-26

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas, se Skatteverkets ställningstagande 2025-09-26, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Det är Skatteverkets uppfattning att, vid beräkningen av det verkliga värdet på inventarier enligt

text: 18 kap. 18 § inkomstskattelagen

text: , vägledning bör sökas i RR 17 Nedskrivningar eller i IAS 36 Nedskrivningar. Detta innebär att värdering ska ske till det högsta av nettoförsäljningsvärdet och nyttjandevärdet.

text: Bedömningen av om det verkliga värdet på inventarier understiger det skattemässiga värdet ska göras för samtliga inventarier och inte för enstaka inventarier eller en grupp av inventarier.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit om vad som avses med begreppet verkligt värde i

text: 18 kap. 18 § inkomstskattelagen

text: (IL).

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I

text: 18 kap.

text: IL finns skattemässiga särregler om inventarier. Utgifter för att anskaffa inventarier ska enligt huvudregeln i 3 § dras av genom årliga värdeminskningsavdrag. Avdragen beräknas enligt bestämmelserna i 1322 §§ om räkenskapsenlig avskrivning och restvärdeavskrivning.

text: I 18 § finns en bestämmelse om lågt verkligt värde på inventarier. Om det skattemässiga värdet skulle komma att överstiga det verkliga värdet får ytterligare avdrag göras med ett belopp som motsvarar skillnaden. Vid tillämpning av bestämmelsen ska det bortses från värdet på sådana inventarier vars anskaffningsutgifter dragits av omedelbart med stöd av

text: 18 kap. 4 §

text: IL, dvs. inventarier som är av mindre värde eller kan antas ha en ekonomisk livslängd på högst tre år.

text: I

text: 2 kap. 33 §

text: IL anges att med skattemässigt värde på inventarier avses anskaffningsvärdet minskat med gjorda värdeminskningsavdrag och liknande avdrag.

text: Skatteverket har i ställningstagandet 2004-11-03 (dnr

text: 130 586061-04/111

text: ), Verkligt värde på inventarier och rätten till räkenskapsenlig avskrivning, ansett att bedömningen av om det verkliga värdet på inventarier understiger det skattemässiga värdet ska göras för samtliga inventarier och inte bara för en grupp av inventarier, t.ex. immateriella rättigheter.

text: I ställningstagandet 2006-09-18 (dnr

text: 131 558489-06/111

text: ), Verkligt värde på inventarier och överavskrivning, har Skatteverket ansett att man vid tillämpning av

text: 18 kap. 18 §

text: IL, när det gäller fastställandet av det skattemässiga värdet, även ska beakta ej avdraget värde av tidigare överavskrivna inventarier enligt 19 §.

text: I förarbetena till

text: 18 kap. 18 §

text: IL utvecklas inte närmare vad som avses med begreppet verkligt värde. Bestämmelsen om avskrivning ned till verkligt värde infördes redan år 1938 som ett komplement till den dåvarande planenliga avskrivningen. (

text: prop. 1999/2000:2

text: , del 2, s. 241 f .)

text: I

text: prop. 1989/90:110

text: Reformerad inkomst- och företagsbeskattning, del 1, s. 536 anges följande: "En lägre värdering av inventarieinnehavet än som följer av huvudregeln och kompletteringsregeln är tillåten om den skattskyldige kan visa att en sådan nedvärdering är företagsekonomiskt motiverad (punkt 4 sjunde stycket av anvisningarna till

text: 29 §

text: KL)."

text: I

text: 4 kap. 5 § årsredovisningslagen

text: finns bestämmelser om att anläggningstillgångar ska skrivas ned om värdet på balansdagen är lägre än anskaffningsvärdet minskat med gjorda avskrivningar.

text: Inom redovisningsnormgivningen är det närmast Redovisningsrådets rekommendation RR 17, Nedskrivningar, som behandlar hur värdet på en anläggningstillgång bör beräknas. Motsvarande regler finns i den internationell redovisningsstandarden IAS 36 Nedskrivningar, som är god redovisningssed i Sverige genom RFR 2.2, Redovisning för juridiska personer, från Rådet för finansiell rapportering.

text: Enligt RR 17 ska en tillgång skrivas ner när det redovisade värdet överstiger det s.k. återvinningsvärdet. Med återvinningsvärde avses det högsta av en tillgångs nettoförsäljningsvärde och nyttjandevärde.

text: Nettoförsäljningsvärdet utgörs av det belopp till vilket en tillgång kan överlåtas mellan parter som är oberoende av varandra, välinformerade och med ett intresse av transaktionen. Avdrag ska göras för direkta försäljningskostnader.

text: Nyttjandevärdet utgörs av nuvärdet av de uppskattade framtida betalningar som tillgången väntas ge upphov till under sin nyttjandeperiod inklusive ett beräknat restvärde vid slutet av nyttjandeperioden.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Begreppet verkligt värde på inventarier i

text: 18 kap. 18 §

text: IL är inte närmare utvecklat i skattelagstiftningen och inte heller inom rättspraxis. I

text: prop. 1989/90:110

text: anges dock att en nedvärdering ska vara företagsekonomiskt motiverad.

text: Om man i en fråga inte får tillräcklig vägledning av skattereglerna bör man, enligt Skatteverkets uppfattning, söka vägledning i andra regelverk. När det gäller beräkning av verkliga värden på inventarier är det naturligt att sådan vägledning hämtas från normgivningen på redovisningsområdet.

text: 18 kap. 18 §

text: IL, vägledning bör sökas i RR 17 Nedskrivningar eller i IAS 36 Nedskrivningar, vilket innebär att värdering ska ske till det högsta av nettoförsäljningsvärdet och nyttjandevärdet. Detta gäller oavsett vilken normgivning som tillämpas i redovisningen.

text: Av ställningstagandet 2004-11-03 (dnr

text: 130 586061-04/111

text: ), Verkligt värde på inventarier och rätten till räkenskapsenlig avskrivning, framgår att Skatteverkets uppfattning är att bedömningen av om det verkliga värdet på inventarier understiger det skattemässiga värdet ska göras för samtliga inventarier och inte för enstaka inventarier eller en grupp av inventarier.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 755062-09/111

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Omsättningsland - konferenstjänster

org: skv

text: OBS! Detta ställningstagande har ersatts av Skatteverkets ställningstagande, 2011-01-25, dnr

text: 131 38065-11/111

type: stycke

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Konferenstjänster, dvs. tillhandahållande av konferensarrangemang och tjänster avseende deltagande i konferenser, kongresser m.m., utgör sådana liknande aktiviteter som omfattas av

text: 5 kap. 11 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Detta innebär att konferenstjänster är omsatta i Sverige om konferensen äger rum här i landet.

text: Detta ställningstagande gäller från den 1 januari 2010 och ersätter vid denna tidpunkt tidigare ställningstagande med samma namn daterad 20071009, dnr

text: 131 375012-07/111

text: . Det nya ställningstagandet har tagits fram med anledning av ändrad lagstiftning och innebär ingen ändring i sak. För redovisningsperioder fram till den 1 januari 2010 ska det äldre ställningstagandet fortfarande tillämpas.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Frågan är hur omsättningsland för tillhandahållande av konferensarrangemang och tjänster avseende deltagande i konferenser, kongresser m.m. ska bedömas.

text: Ställningstagandet avser en översyn med anledning av ändrad lagstiftning från den 1 januari 2010 av ett tidigare ställningstagande.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Lissabonfördraget som trädde i kraft den 1 december 2009 medför att benämningen EG (Europeiska Gemenskapen) ersätts av EU (Europeiska Unionen). I

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, anges EG då lagen ännu inte har anpassats till Lissabonfördraget. Skatteverket använder i detta ställningstagande genomgående EU med undantag för delar av avsnittet gällande rätt.

text: De paragrafer i ML och de artiklar i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet, som nämns i detta ställningstagande gäller bestämmelser i dess lydelse från den 1 januari 2010 om inget annat anges.

text: Enligt

text: 5 kap. 11 §

text: ML ska en tjänst avseende bland annat pedagogiska, kulturella, vetenskapliga, idrottsliga och liknande aktiviteter anses omsatt inom landet om aktiviteten äger rum här i landet. Detsamma gäller till dessa tjänster underordnade tjänster och tjänster som tillhandahålls av den som organiserar aktiviteten. Såsom liknande aktiviteter anges mässor och utställningar.

text: Motsvarande bestämmelse finns i

text: artikel 53 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet. Här anges bland annat att pedagogiska, underhållningsmässiga och liknande verksamheter ska anses tillhandahållna på den plats där dessa verksamheter faktiskt utövas.

text: EU-domstolen har i

text: , Gillan Beach, bedömt att en arrangörs allomfattande tillhandahållande till utställarna på en mässa eller en salong ska inordnas under den kategori av tjänstetillhandahållanden som avses i artikel52 ai mervärdesskattedirektivet i dess lydelse fram till den 1 januari 2010. Bestämmelsen motsvaras från den 1 januari 2010 av artikel 53 i mervärdesskattedirektivet. Domstolen konstaterar att begreppet "liknande aktiviteter" är ett unionsrättsligt begrepp som ska tolkas enhetligt för att undvika situationer med dubbelbeskattning eller utebliven beskattning (punkt 20). En aktivitet ska anses vara liknande i den mening som avses i artikeln i mervärdesskattedirektivet när den uppvisar samma kännetecken som dem som gäller för övriga kategorier av aktiviteter som räknas upp i denna bestämmelse (punkt 22). De gemensamma dragen mellan de olika kategorierna av tjänstetillhandahållanden som avses i nämnda artikel bottnar i de berörda tillhandahållandenas sammansatta natur. Tillhandahållandena omfattar flera olika tjänster och de sker normalt till en mängd olika mottagare, det vill säga samtliga de personer som i olika egenskaper deltar i kulturella, konstnärliga, idrottsliga, vetenskapliga, pedagogiska eller underhållningsmässiga aktiviteter (punkt 23). Dessa olika kategorier av tillhandahållanden kännetecknas av att de tillhandahålls vid i tiden avgränsade arrangemang, och den plats där dessa tillhandahållanden av sammansatt natur fysiskt utförs är principiellt sett lätt att fastställa då dessa arrangemang äger rum på ett visst ställe (punkt 24).Av författningskommentaren till

text: 5 kap. 11 §

text: ML i

text: prop. 2009/10:15

text: framgår att konferenser är en sådan verksamhet som omfattas av bestämmelsen.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Konferenstjänster, dvs. tillhandahållande av konferensarrangemang och tjänster avseende deltagande i konferenser, kongresser m.m., är sammansatta tjänster som innefattar flera underliggande tillhandahållanden såsom lokal, information, diverse kontorstjänster, restaurang- eller cateringtjänster m.m.

text: Ett tillhandahållande av en konferenstjänst från en konferensarrangör till deltagarna på konferensen är ett sammansatt tillhandahållande som sker till flera olika deltagare vid en viss tidpunkt och på en viss plats. Även en underleverantör till en konferensarrangör kan anses tillhandahålla konferenstjänster under förutsättning att den underliggande tjänsten bedömts vara ett tillhandahållande av konferensarrangemang, dvs. ett sammansatt tillhandahållande. Skatteverket gör den bedömningen att det är fråga om samma tjänst som tillhandahålls i båda leden varför dessa ska bedömas på samma sätt vid avgörande av omsättningsland.

text: Skatteverket anser inte att separata tjänster som en underleverantör tillhandahåller konferensarrangören, t.ex. lokal, föredragshållare, restaurang- eller cateringtjänster, ska bedömas som konferenstjänster. Omsättningsland för sådana tjänster ska i stället bedömas med utgångspunkt i vilken typ av tjänst som respektive underentreprenör faktiskt tillhandahåller (tjänst avseende fastighet, information etc.).

text: Skatteverkets gör den bedömningen att konferenstjänster i normalfallet utgör sådana liknande aktiviteter som omfattas av

text: 5 kap. 11 §

text: ML eftersom det är fråga om ett tillhandahållande av sammansatt natur som tillhandahålls en mängd olika mottagare på en viss plats och vid en viss tidpunkt. Det innebär att konferenstjänster är omsatta i Sverige när de äger rum här i landet. Vad konferensen handlar om saknar betydelse för bedömning av omsättningsland.

text: 131 375012-07/111

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 755066-09/111

title: Omsättningsland - pedagogisk aktivitet

text: OBS! Detta ställningstagande har ersatts av Skatteverkets ställningstagande, 2011-01-25, dnr

text: 131 38072-11/111

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket gör den bedömningen att med begreppet pedagogisk aktivitet i

text: 5 kap. 11 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, i dess lydelse från den 1 januari 2010, avses följande. För det första omfattas sådan utbildningstjänst som undantas från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 8 §

text: ML. För det andra omfattas sådan utbildningstjänst som är skattepliktig, dvs. tjänst där inte förutsättningarna i övrigt för skattefrihet enligt

text: 3 kap. 8 §

text: ML är uppfyllda.

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2010 och ersätter vid denna tidpunkt ställningstagandet Omsättningsland utbildningstjänster daterad 2008-11-07, dnr

text: 131 609730-08/111

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Begreppet "pedagogisk aktivitet" ersätter från och med den 1 januari 2010 begreppet "utbildning" i bestämmelserna rörande omsättningsland i

text: 5 kap.

text: ML. Av denna anledning gör Skatteverket en tolkning av vad som omfattas av begreppet pedagogisk aktivitet.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: De paragrafer i ML och de artiklar i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet, som nämns i avsnitt 3 och 4 i detta ställningstagande gäller bestämmelserna i deras lydelse från och med den 1 januari 2010 om inget annat anges.

text: Av

text: 5 kap. 11 §

text: ML framgår att en tjänst som avser en pedagogisk aktivitet är omsatt inom landet om aktiviteten faktiskt äger rum i Sverige. Detsamma gäller till dessa tjänster underordnade tjänster och tjänster som tillhandahålls av den som organiserar aktiviteten. Såsom liknande aktiviteter anges mässor och utställningar.

text: Motsvarande bestämmelse finns i artikel 53 i mervärdesskattedirektivet. Här anges att pedagogiska verksamheter ska anses tillhandahållna på den plats där dessa verksamheter faktiskt utövas.

text: Av

text: prop. 2009/10:15

text: avsnitt 6.8.6 framgår att begreppet pedagogisk aktivitet ska ges en unionsrättslig tolkning.

text: Av

text: 3 kap. 8 § första stycket

text: ML framgår att undantaget från skatteplikt omfattar tjänster som utgör

text: 1. grundskole-, gymnasieskole- eller högskoleutbildning, om utbildningen anordnas av det allmänna eller en av det allmänna för utbildningen erkänd utbildningsanordnare, och

text: 2. utbildning som berättigar studerande till studiestöd enligt

text: studiestödslagen

text: eller till sådant bidrag för korttidsstudier som fördelas av vissa särskilda organ.

text: I mervärdesskattedirektivet artikel 132.1 i och j regleras undantaget från skatteplikt avseende utbildning. I punkt i anges att bl.a. skolundervisning, universitetsutbildning, yrkesutbildning och fortbildning samt tillhandahållande av tjänster och leverans av varor med nära anknytning därtill ska undantas från skatteplikt när tillhandahållaren är ett offentligrättsligt organ med detta syfte eller annat organ som blivit erkänt av medlemsstaten som organ med liknande syfte. Punkten j anger att från skatteplikt ska även undantas undervisning som ges privat av lärare och som avser skolundervisning eller universitetsutbildning.

text: I

text: , Haderer, punkt 26, anges att det inte är nödvändigt att exakt definiera begreppet "skolundervisning eller universitetsutbildning" i förhållande till mervärdesskattesystemet, utan det är tillräckligt att i förevarande fall påpeka att detta begrepp inte enbart avser utbildning som leder till en examen i syfte att erhålla en viss kvalifikation eller som gör det möjligt att erhålla en utbildning för utövande av en yrkesverksamhet. Begreppet omfattar även annan verksamhet som avser undervisning som ges i skolor eller på universitet i syfte att utveckla elevernas eller studenternas kunskaper och färdigheter, förutsatt att verksamheten inte enbart utgör en fritidsaktivitet.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: EU-domstolens uttalanden i

text: , Haderer, ska ligga till grund för bedömningen vad som omfattas av begreppet utbildning enligt

text: 3 kap. 8 §

text: ML. Skatteverket gör den bedömningen att begreppet pedagogisk aktivitet i

text: 5 kap. 11 §

text: ML ska innefatta åtminstone utbildningstjänster. Av denna anledning kan EU-domstolens uttalanden i

text: , Haderer, även ligga till grund för vad som utgör pedagogisk aktivitet enligt

text: 5 kap. 11 §

text: ML.

text: Det finns tjänster som skulle kunna omfattas av begreppet utbildning i

text: 3 kap. 8 §

text: ML men som ändå inte kan undantas från skatteplikt eftersom samtliga förutsättningar i bestämmelsen inte är uppfyllda. Så är fallet när t.ex. ett tillhandahållande sker från en kommersiell utbildare till någon annan än en erkänd utbildningsanordnare. Även sådana utbildningstjänster ska enligt Skatteverkets bedömning omfattas av

text: 5 kap. 11 §

text: ML när det gäller att avgöra var tjänsten är omsatt.

text: Utbildningstjänster är således enligt

text: 5 kap. 11 §

text: ML omsatta inom landet om den pedagogiska aktiviteten faktiskt äger rum här i landet.

text: 131 609730-08/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 755070-09/111

title: Omsättningsland – idrottstjänster

text: Nytt: 2011-01-25

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Omsättningsland- idrottsliga aktiviteter och engagemang, dnr

text: 131 38102-11/111

text: 1 Sammanfattning

text: Den som tillhandahåller olika tjänster som kan bedömas som idrott enligt

text: 5 kap. 11 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, ska beskattas i Sverige om tjänsterna faktiskt utförs här i landet. Vid avgörande av om en tjänst ska bedömas som idrott anser Skatteverket att det ska vara fråga om en tjänst som på något sätt innebär att både köparen och säljaren finns på plats för att utförandet av tjänsten ska kunna ske. Dessutom ska tjänsten utföras på en klart identifierbar plats och avslutas efter det den fysiskt utförts. Det ska således vara fråga om tjänster som utförs på en plats vid en eller flera specificerade tidpunkter. De tjänster som avser idrott och som vid bestämning av omsättningsland omfattas av

text: 5 kap. 11 §

text: ML kan enligt Skatteverkets bedömning delas upp i tre grupper.

text: Möjligheten att få idrotta

text: Idrottsutövarens tillhandahållande

text: Idrottsevenemang

text: Att tillhandahålla någon möjlighet att få idrotta ska inte jämställas med att bereda någon tillfälle att utöva idrott enligt 3 kap.

text: 11 a §

text: ML. Detta ställningstagande gäller från den 1 januari 2010 och ersätter vid denna tidpunkt tidigare ställningstagande med samma namn daterad 2008-07-02, dnr

text: 131 392945-08/111

text: . Det nya ställningstagandet har tagits med anledning grund av ändrad lagstiftning och innebär ingen ändring i sak. För redovisningsperioder fram till den 1 januari 2010 ska det äldre ställningstagandet fortfarande tillämpas.

text: 2 Frågeställning

text: I 3 kap.11 a§ och

text: 7 kap. 1 §

text: ML finns bestämmelser avseende skatteplikt och skattesats för tillträde till idrottsligt evenemang och tillfälle att utöva idrottslig verksamhet. Fråga är om begreppet idrott vid bedömning av omsättningsland omfattar samma idrottstjänster eller om det ska ses som ett självständigt begrepp.

text: Detta ställningstagande avser en översyn av det tidigare ställningstagandet med anledning av ändrad lagstiftning från och med den 1 januari 2010.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Lissabonfördraget som trädde i kraft den 1 december 2009 medför att benämningen EG (Europeiska Gemenskapen) ersätts av EU (Europeiska Unionen). I

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, anges EG då lagen ännu inte har anpassats till Lissabonfördraget. Skatteverket använder i detta ställningstagande genomgående EU med undantag för delar av avsnittet gällande rätt.

text: De paragrafer i ML och de artiklar i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet, i detta ställningstagande gäller bestämmelserna i deras lydelse från och med den 1 januari 2010 om inget annat anges.

text: Enligt

text: 5 kap. 11 §

text: ML ska tjänster avseende bland annat idrott och liknande aktiviteter anses omsatta inom landet om aktiviteten faktiskt äger rum här i landet. Detsamma gäller till dessa tjänster underordnade tjänster och tjänster som tillhandahålls av den som organiserar aktiviteten.

text: Motsvarande bestämmelse finns i

text: artikel 53 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet. Här anges bland annat att platsen för tillhandahållande av tjänster avseende idrottsliga och liknande verksamheter ska vara den plats där dessa verksamheter faktiskt utövas.

text: Av

text: , Jürgen Dudda, punkt 27, framgår att även underliggande tjänster till ett evenemang som omfattas av artikel52 ai mervärdesskattedirektivet i dess lydelse fram till den 1 januari 2010 omfattas av denna bestämmelse även om denna underliggande tjänst i sig inte skulle göra det. Av domen framgår att en ljudtekniker vid ett artistiskt evenemang omfattas av samma artikel i mervärdesskattedirektivet. Bestämmelsen motsvaras från den 1 januari 2010 av artikel 53 i mervärdesskattedirektivet.

text: EU-domstolen konstaterar i målet

text: , Gillan Beach, punkt 20, att begreppet "liknande verksamheter" är ett unionsrättsligt begrepp som ska tolkas enhetligt för att undvika situationer med dubbelbeskattning eller utebliven beskattning. I punkterna 23-24 anger EU-domstolen följande. De gemensamma dragen för de olika kategorierna av tjänstetillhandahållanden som avses i artikel52 ai mervärdesskattedirektivet i dess lydelse fram till den 1 januari 2010 grundar sig på de berörda tillhandahållandenas sammansatta natur och i det faktum att nämnda tillhandahållanden normalt sker till en mängd olika mottagare. Det vill säga tillhandahållanden omfattar flera olika tjänster och sker till samtliga de personer som i olika egenskaper deltar i kulturella, konstnärliga, idrottsliga, vetenskapliga, pedagogiska eller underhållningsmässiga aktiviteter. De olika kategorier av tillhandahållanden som omfattas kännetecknas av att de tillhandahålls vid i tiden avgränsade arrangemang, och den plats där dessa tillhandahållanden av sammansatt natur fysiskt utförs är principiellt sett lätt att fastställa då dessa arrangemang äger rum på ett visst ställe. Bestämmelsen motsvaras från den 1 januari 2010 av artikel 53 i mervärdesskattedirektivet.

text: Av

text: prop. 2009/10:15

text: avsnitt 6.8.6 framgår att de tjänster som omfattas av den föreslagna

text: 5 kap. 11 §

text: ML är oförändrade jämfört med de tjänster som omfattas av motsvarande bestämmelse före 1 januari 2010.

text: 4 Bedömning

text: 5 kap. 11 §

text: ML ska beskattas i Sverige om tjänsterna faktiskt utförs här i landet. Skatteverket anser att vad som utgör idrott enligt denna bestämmelse inte överensstämmer med vad som omfattas av 3 kap.11 a§ ML. Begreppet idrott i

text: 5 kap. 11 §

text: ML ska i stället ges en egen tolkning. För att undvika situationer med dubbelbeskattning eller utebliven beskattning ska begreppet idrott vid bedömning av omsättningsland ges en unionsrättslig innebörd. Syftet bakom artikel 53 i mervärdesskattedirektivet är att vissa aktiviteter som tillhandahålls på en särskild plats ska beskattas där aktiviteten äger rum. Det bör vara fråga om kategorier av tillhandahållanden som kännetecknas av att de tillhandahålls vid i tiden avgränsade tillfällen. De platser där dessa tillhandahållanden utförs ska vara enkla att fastställa eftersom de äger rum på ett visst ställe, se

text: , Gillan Beach. Vid bedömningen av om en tjänst omfattas av

text: 5 kap. 11 §

text: ML anser Skatteverket mot bakgrund av

text: , Gillan Beach, att det ska vara en tjänst som på något sätt innebär att både köparen och säljaren finns på plats för att utförandet av tjänsten ska kunna ske. Dessutom utförs tjänsten på en klart identifierbar plats och avslutas efter det den fysiskt utförts. Det ska således vara fråga om tjänster som utförs på en plats vid en eller flera specificerade tidpunkter. Kravet på att tjänsten ska tillhandahållas vid specificerade tidpunkter innebär att tjänster som enligt avtal tillhandahålls kontinuerligt under en viss tidsperiod inte kan omfattas. Bestämmelsen avser tjänster som utförs på ett visst ställe och omsättningsland för sådana tjänster ska avgöras utifrån var de faktiskt utförs. De tjänster som avser idrott och som omfattas av

text: 5 kap. 11 §

text: Möjligheten att få idrotta

text: Idrottsutövarens tillhandahållande

text: Idrottsevenemang

text: 4.1 Möjligheten att få idrotta

text: Att tillhandahålla någon möjlighet att få idrotta ska omfatta sådana tjänster som innebär att någon direkt ges möjlighet att idrotta, dvs. idrottsutövarens förvärv av idrottstjänst. Det ska vara fråga om sådana tjänster som vanligtvis tillhandahålls vid ett särskilt tillfälle och på en särskild plats. Det är således inte fråga om sådana tjänster som är utsträckta i tiden genom t.ex. ett avtal och som ofta sker på olika platser. Att tillhandahålla någon möjlighet att få idrotta ska inte jämställas att bereda någon möjlighet att utöva idrott enligt 3 kap.11 a§ ML. Tillhandahållande av tjänster som består i en möjlighet att idrotta sker i normalfallet på en särskild plats t.ex. på ett gym, en skidanläggning, en fotbollsplan, ett ridhus eller en simhall. Det är således enkelt att avgöra var aktiviteten faktiskt äger rum. Skatteverket anser inte att tjänster som tillhandahålls indirekt till idrottsutövare kan omfattas av

text: 5 kap. 11 §

text: ML. Således kan inte en fotbollsklubbs inköp av tränartjänst omfattas av bestämmelsen även om fotbollsklubben i sin tur tillhandahåller tjänster som avser idrott. Tjänster som tillhandahålls indirekt till en idrottsutövare är enligt Skatteverkets bedömning inte sådana tjänster som innebär att köparen och säljaren finns på plats för att idrottsutförandet ska kunna ske, som utförs på en klart identifierbar plats och som avslutas när det faktiska utförandet av tjänsten är klart. Indirekt tillhandahållna tjänster, t.ex. en tränares tillhandahållande till ett gym, utförs oftast med utsträckning i tiden enligt avtal med köparen av tjänsterna. Som exempel kan anges följande. Ett gym som erbjuder möjlighet till olika slags fysisk träning tillhandahåller en tjänst som innebär att någon ges möjlighet att idrotta, dvs. en tjänst som omfattas av bestämmelsen. Om en tränare anlitas av gymmet för att vid behov hjälpa besökarna vid deras styrketräning är tränarens tjänst till gymmet ingen sådan tjänst som omfattas av

text: 5 kap. 11 §

text: ML. Om det däremot finns en personlig tränare på gymmet, som idrottsutövaren kan anlita mot separat ersättning, är det fråga om en tjänst som direkt tillhandahålls idrottsutövare och som kan omfattas av bestämmelsen. Eftersom det är ett direkt tillhandahållande till idrottsutövaren är det fråga om en tjänst som innebär att kunden får möjlighet att idrotta. Både köparen och säljaren finns på plats vid idrottsutförandet. Tjänsten tillhandahålls dessutom vid ett särskilt tillfälle och på en särskild plats.

text: 4.2 Idrottsutövarens tillhandahållande

text: En idrottsutövares tillhandahållande ska enligt Skatteverket omfattas av

text: 5 kap. 11 §

text: ML. Det kan vara fråga om ersättning som utövaren får för att denne ställer upp i en tävling eller prispengar.

text: 4.3 Idrottsevenemang

text: Skatteverket anser att ett tillhandahållande som innebär att någon får tillträde till ett idrottsevenemang (t.ex. entré till en fotbollsmatch) ska omfattas av

text: 5 kap. 11 §

text: ML. Bestämmelsen omfattar även olika inköpta tjänster som är nödvändiga för idrottsevenemanget (

text: , Dudda, punkt 27). Sådana inköpta tjänster som beskrivs under rubriken "Möjligheten att få idrotta" omfattas dock inte. Det är enligt Skatteverkets bedömning endast fråga om inköpta tjänster vid olika idrottsevenemang som omfattas, t.ex. en banläggare vid en slalomtävling, och inte löpande tjänster utsträckta i tiden, t.ex. en som sköter bokning av en idrottslokal eller en som tränar ett fotbollslag som deltar vid ett evenemang. Det är således endast fråga om sådana inköpta tjänster som är specifika för evenemanget och endast faktiskt utförs i samband med detta evenemang. Detta ställningstagande har tagits fram med anledning av att reglerna om beskattningsland för tjänster ändras från den 1 januari 2010. Ställningstagandet ersätter vid denna tidpunkt tidigare ställningstagande med samma namn daterad 2008-07-02, dnr

text: 131 392945-08/111

text: , och innebär ingen ändring i sak. För redovisningsperioder fram till den 1 januari 2010 ska det äldre ställningstagandet fortfarande tillämpas.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 755880-06/111

nyckelord:
Förvaltningsrätt & förfarande
Skattebetalning & borgenärsarbete
Socialavgifter

title: Avdrag för godkända tjänstehundar

text: Nytt: 2021-02-01

text: Från och med 1 januari 2021 tillämpas istället Skatteverkets ställningstagande 8-685926 Avdrag enligt schablon för tjänstehundar som används inom vissa verksamheter .

text: Nytt: 2020-12-10

text: Polismyndighetens kollektivavtal omförhandlades under 2020 och det kollektivavtal som ställningstagandet baseras på upphörde att gälla den 1 september 2020. Detta ställningstagande ska därför inte längre tillämpas från och med den 1 januari 2021. Ställningstagandet är upphävt, dnr

text: Se även Skatteverkets ställningstagande från den 31 maj 2011, dnr.

text: 131 443099-11/111

text: 1 Sammanfattning

text: För den som genom ett särskilt avtal (hundägaravtal) ställer sin hund till arbetsgivarens förfogande medges avdrag för kostnader för tjänstehund med belopp motsvarande Rikspolisstyrelsens (RPS) norm för kostnadsersättning till hundägare (s.k. B-avtal). Därutöver medges avdrag för hundens anskaffningskostnad med tillägg för utgifter för veterinär, vaccinationer, röntgen och liknande som hundföraren haft i samband med anskaffningen av hunden. Avdrag för kostnader som uppkommit innan hunden tagits i bruk medges i form av årliga värdeminskningsavdrag fördelade på en tidsperiod av fem år.

text: I de fall arbetsgivaren träffar avtal med den anställde om placering av tjänstehund i den anställdes bostad (s.k. fodervärdsavtal) medges avdrag för kostnader för tjänstehunden med belopp motsvarande RPS norm för kostnadsersättning (s.k. A-avtal).

text: Om arbetsgivaren ingått ett avtal som motsvarar s.k. A- eller B-avtal med en anställd kan arbetsgivaren betala ut kostnadsersättning med belopp motsvarande RPS norm utan att ersättningen läggs till grund för skatteavdrag eller arbetsgivaravgifter.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: I ett betänkande av tjänstehundsutredningen (

text: SOU 2005:75

text: ) anges att tjänstehundar används inom många slags verksamheter. De största användarna av tjänstehundar finns inom den statliga sektorn exempelvis inom polismyndigheten som för närvarande har 430 hundar i tjänst. Tjänstehundar förekommer också inom Tullverket och inom kriminalvården. Den största användningen inom den privata sektorn finns hos bevakningsföretagen som enligt uppgift för närvarande har ca 500 hundar som används i tjänst.

text: Tjänstehundarna används på olika sätt. En del hundar används som sökhundar, andra för bevakningsuppdrag och upprätthållande av ordning. I en del fall är det arbetsgivaren som äger hunden och som placerar ut den hos en hundförare som använder hunden i tjänsten. Hundföraren ansvarar enligt ingånget avtal (fodervärdsavtal) med arbetsgivaren för vård, skötsel och dressyr. Det förekommer också att hundföraren själv anskaffar och utbildar hundar som efter en prövning godkänns som tjänstehund. Efter det att hunden godkänts som tjänstehund träffas ett avtal (hundägaravtal) där det anges att hundföraren ställer sin hund till arbetsgivarens förfogande. Vanligen utbetalas en kostnadsersättning som är avsedd att täcka hundförarens kostnader för tjänstehunden.

text: Ersättningsnivåerna varierar mellan de olika verksamheterna. Inom polismyndigheten utgår för närvarande en ersättning till de hundförare som fungerar som fodervärdar enligt ett av RPS fastställt underlag för hundkostnadsersättning. Ersättningen uppgår för närvarande till 1 520 kr per månad. Ersättningen till de hundförare som använder egen hund i tjänsten uppgår för närvarande till 1 760 kr. Skillnaden i ersättningsnivån beror på att hundföraren som använder egen hund i tjänst själv betalar försäkringen för tjänstehunden. Kostnadsersättningen är avsedd att täcka hundförarens utgifter för exempelvis foder, slitage i bil och bostad och utgifter i samband med dressyr. Ersättning för veterinärvård ingår inte eftersom polismyndigheten enligt avtalet svarar för alla sådana utgifter.

text: Kostnadsersättningen utgör skattepliktig ersättning för hundföraren. Vissa arbetsgivare som utbetalar hundkostnadsersättning gör inget skatteavdrag och betalar inte heller några socialavgifter. Andra arbetsgivare behandlar kostnadsersättningen till hundförarna som skatte- och avgiftspliktig ersättning.

text: Fråga har uppkommit om kostnadsersättning till hundförare utgör skatte- och avgiftspliktig ersättning. En annan fråga är om hundföraren kan få avdrag enligt schablon med belopp motsvarande utgiven kostnadsersättning för kostnader för tjänstehunden. Frågan är också om hundföraren utöver schablonavdraget även kan få avdrag för de kostnader för hunden som uppkommit innan den tagits i bruk som tjänstehund. Om så är fallet är frågan vilka kostnader för hunden som berättigar till avdrag.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Lagreglering

text: Enligt

text: 12 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL skall utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster dras av som kostnad.

text: Rättspraxis

text: Regeringsrätten (RR) har i

text: RÅ 1999 not 12

text: prövat frågan om hundförares rätt till avdrag för anskaffning av tjänstehund. RR fann att den skattskyldige inte förebragt tillräckligt stöd för att han under det aktuella beskattningsåret haft kostnader för inköp av hund nödvändiga för fullgörande av hans tjänst under nämnda år. I ett särskilt yttrande utvecklade ett av regeringsråden domskälen enligt följande:

text: "I praxis har exempelvis avdrag för utgifter för anskaffning av tillgångar som använts i tjänsten i vissa fall medgetts i form av årliga värdeminsknings- eller förslitningsavdrag. Vidare har innehållet i de materiella avdragsreglerna kunnat föranleda att ett avdrag, som enligt kontantprincipen skulle vara att hänföra till ett visst år, istället hänförs till ett annat år. Det kan ibland vara svårt att vid taxeringen för det år då betalning ägt rum av en utgift som avser den skattskyldiges verksamhet under ett senare år göra en bedömning om förutsättningarna för avdrag är uppfyllda (se

text: RÅ 1988 ref. 17

text: ). Vid förvärv av hund som skall användas i tjänsten först senare beskattningsår kan det mot bakgrund härav finnas anledning att medge avdrag för förvärvet först ett senare år då förutsättningarna för avdrag klarlagts."

text: Kammarrätten (KR) i Jönköping har i en dom 2002-07-10 (mål nr 4344-2000) behandlat frågan om hundförares rätt till avdrag för tjänstehund. Målet avsåg en polisman som fått kostnadsersättning från arbetsgivaren enligt ett fodervärdsavtal. KR medgav avdrag med belopp motsvarande uppburen kostnadsersättning. I domskälen angav KR att det underlag som legat till grund för bestämmandet av den utbetalade ersättningen visade att det yrkade avdraget inte var för högt beräknat.

text: KR i Göteborg har i en dom 2005-09-21 (mål nr 5936-04) prövat frågan om hundförares rätt till avdrag för uppfödningskostnader som denne haft för hund innan den tagits i bruk som tjänstehund. I domen instämmer KR i länsrättens bedömning att de kostnader som den skattskyldige haft för att föda upp och utbilda hunden innan den tagits i bruk som tjänstehund inte är att betrakta som kostnader för fullgörande av tjänsten. Till följd härav medgav KR inte det yrkade avdraget i denna del. Avdrag medgavs däremot i form av värdeminskningsavdrag fördelade på en tid av fem år för utgifter för anskaffning av hunden med tillägg för de utgifter för veterinär och andra utgifter för vård som den skattskyldige haft innan hunden togs i bruk som tjänstehund.

text: KR i Stockholm har i en dom 2006-10-27 (mål nr 1265-04) prövat frågan om avdrag för anskaffning och uppfödning av blivande polishund. I det fallet yrkade hundföraren avdrag för kostnader för inköp av hund, utgifter för vaccinationer, veterinärbesök, röntgen och uppfödningskostnader beräknade efter RPS norm för kostnadsersättning. De sammanlagda kostnaderna uppgick till 49 580 kr. I deklarationen yrkade hundföraren att avdraget skulle fördelas under en tid av fem år. KR medgav det yrkade avdraget med följande motivering:

text: "Hunden är nödvändig för [L] i hennes arbete. För att hunden skall kunna tas i tjänst som polishund krävs att den uppnått viss ålder. Både anskaffnings- och uppfödningskostnader fram till den togs i tjänst är därför utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster och därmed avdragsgilla."

text: Domen har överklagats till RR i den del den avser avdrag för uppfödningskostnader.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Avdrag när tjänstehunden ägs av arbetsgivaren (fodervärdsavtal)

text: I de fall arbetsgivaren träffat avtal med den anställde om placering av tjänstehund i den anställdes bostad utbetalas en kostnadsersättning. Ersättningen grundar sig på en schablonmässig beräkning av hundförarens utgifter för vård, skötsel och träning av tjänstehunden. Ersättningsnivåerna varierar något mellan olika arbetsgivare men kostnaderna för hundarna torde vara i stort sett likartade. Det finns därför anledning att göra en likartad bedömning i sådana fall.

text: Domstolarna har som framgår ovan prövat frågan om avdragsrätt när den skattskyldige yrkat avdrag för tjänstehund. Avdrag har därvid godtagits med belopp motsvarande RPS schablon för kostnadsersättning. Enligt Skatteverkets uppfattning ska avdrag för kostnader för tjänstehund därför medges med belopp motsvarande RPS schablon i de fall s.k. fodervärdsavtal träffats mellan hundföraren och arbetsgivaren. Kostnadsersättningen ska inte heller läggas till grund för beräkning av skatteavdrag eller arbetsgivaravgifter om ersättningen uppgår till högst detta belopp.

text: Avdrag när hundföraren själv föder upp och äger tjänstehunden (hundägaravtal)

text: Det förekommer också i stor utsträckning att hundföraren själv föder upp och äger tjänstehunden. Hunden genomgår en prövning innan den godkänns som tjänstehund. Efter godkännandet träffar hundföraren och arbetsgivaren ett hundägaravtal där det också avtalas att det ska utgå en schablonmässigt beräknad kostnadsersättning. Ersättningen grundar sig även i det här fallet på samma beräkningsgrund som enligt fodervärdsavtalet förutom ett tillägg för de försäkringspremier som hundägaren själv har att erlägga. Enligt Skatteverkets uppfattning ska avdrag för kostnader i samband med tjänstehund medges med belopp motsvarande RPS schablon i de fall s.k. hundägaravtal träffats mellan hundföraren och arbetsgivaren. Kostnadsersättningen ska inte heller läggas till grund för beräkning av skatteavdrag eller arbetsgivareavgifter om ersättningen uppgår till högst detta belopp.

text: Avdrag utöver schablonavdrag

text: Den kostnadsersättning som utbetalas till hundföraren avser inte till någon del utgifter för anskaffning av hund eller för de uppfödningskostnader som uppkommer innan den tas i bruk som tjänstehund. Detsamma gäller för de utgifter för veterinärvård m.m. som kan ha uppkommit innan hunden tas i bruk som tjänstehund.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning är hundföraren berättigad till avdrag utöver kostnadsersättningen även för utgifter för anskaffning av hunden med tillägg för de utgifter för veterinär, vaccinationer, röntgen och liknande som hundföraren haft i samband med anskaffningen av hunden. Däremot ska enligt Skatteverkets uppfattning inte något avdrag medges för uppfödningskostnaderna under nämnda tid eftersom dessa kostnader får anses utgöra den skattskyldiges personliga levnadskostnader.

text: Enligt praxis kan avdrag för utgifter för anskaffning av tillgångar som används i tjänsten medges ett senare år än när tillgången anskaffats om förutsättningarna för avdragsrätt då kan anses uppfyllda (se

text: RÅ 1999 not 12

text: ). Avdrag kan i sådana fall medges i form av årliga värdeminsknings/förslitningsavdrag.

text: Med hänsyn till att en tjänstehund genomsnittligt kan beräknas vara i tjänst under minst fem år bör avdrag för de kostnader som nämnts ovan medges fördelade över en tidsperiod av fem år.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 75633-12/111

title: Hur bestäms marknadsvärdet för ett finansiellt instrument på ett investeringssparkonto?

text: Detta ställningstagande gäller inte längre. Det har ersatts av Värdering av värdepapper med ledning av marknadsnotering när kontrolluppgift ska lämnas för inkomst eller ersättning i inkomstslaget kapital dnr

text: 131 204738-14/111

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att följande bör gälla vid marknadsvärdering av finansiella instrument på ett investeringssparkonto:

text: Värdering

text: -Vid kvartalsvärdering bör senast noterad betalkurs dagen innan kvartalets början användas.- Vid överföring av finansiella instrument till ett konto används senast noterad betalkurs närmast före överföringstidpunkten.- För ett finansiellt instrument som saknar avslut de senaste fem dagarna före värderingstid-punkten, används istället senaste köpkurs närmast före värderingstidpunkten.

text: Marknadsplatser

text: - Om ett finansiellt instrument handlas på mer än en marknadsplats inom Sverige bör i första hand betalkursen på den marknadsplats där det finansiella instrumentet är primärnoterad användas.- Om ett finansiellt instrument handlas både inom och utanför Sverige bör i första hand betalkursen på den svenska marknaden användas.- Om handel sker på flera utländska marknadsplatser används i första hand betalkursen på den marknadsplats där det finansiella instrumentet är primärnoterad.

text: Investeringsfonder

text: - För fondandelar bör vid värderingen i första hand den beräknade NAV-kursen användas.- För fondandelar där det inte beräknas någon NAV-kurs varje vecka bör vid värderingen istället indikativ NAV-kurs användas. Detta gäller om den indikativa kursen, jämfört med den faktiska NAV-kursen, tidsmässigt ligger närmare värderingstidpunkten.- För börshandlade fondandelar bör värderingen göras på samma sätt som för andra noterade tillgångar.

text: Utländsk valuta

text: - Vid värdering av utländsk valuta och av finansiella instrument noterade i utländsk valuta bör den dagliga s.k. fixkursen användas.- Vid värderingen bör en kurs med två decimaler användas och avrundning sker alltid nedåt.

text: 2 Frågeställning

text: Från och med den 1 januari 2012 går det att öppna ett investeringssparkonto. Enligt reglerna i

text: 42 kap. 37 § inkomstskattelagen

text: (IL) ska marknadsvärdet på tillgångarna vid vissa angivna situationer beräknas. Bl.a. ska en värdering göras för att räkna ut ett kapitalunderlag vid beskattningen liksom när finansiella instrument, som en person redan äger, förs över till kontot. Frågan gäller hur marknadsvärdet ska beräknas för dessa investeringstillgångar vid olika situationer.

text: Av reglerna framgår bl. a. inte:- vilken kurs som ska användas vid värderingen,- vilken marknadsplats som ska användas om det finansiella instrumentet handlas på flera platser eller- vilket värde som ska användas om det finansiella instrumentet saknar daglig notering.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 6 § lag (2011:1268)

text: om investeringssparkonto framgår att med investeringstillgångar avses:1. finansiella instrument som är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,2. finansiella instrument som handlas på en handelsplattform, eller3. andelar i en investeringsfond.

text: Även svensk och utländsk valuta får förvaras på kontot enligt

text: 10 § samma lag

text: Beskattningen av ett investeringssparkonto sker genom att en schablonintäkt ska tas upp som kapitalinkomst. För att få fram underlag till denna schablonintäkt ska ett kapitalunderlag enligt

text: 42 kap. 36 §

text: IL beräknas. Vid denna beräkning ska marknadsvärdet på de tillgångar som förvaras på kontot vid början av varje kvartal ingå (

text: 42 kap. 37 §

text: IL).

text: Även tillgångar som överförs till ett investeringssparkonto från ett konto som inte är ett investeringssparkonto och tillgångar som överförs från en annan persons investeringssparkonto ska ingå i kapitalunderlaget. I dessa fall ska marknadsvärdet beräknas när tillgången förtecknas på kontot (

text: 42 kap. 37 §

text: IL).

text: Den som har fört över tillgångar till ett investeringssparkonto från ett konto som inte är ett investeringssparkonto anses ha sålt tillgångarna och en kapitalvinstberäkning ska redovisas i inkomstdeklarationen. Försäljningsintäkten motsvarar marknadsvärdet på tillgångarna då de förtecknas på kontot (44 kap. 8a § IL).

text: Med marknadsvärdet avses det pris som den skattskyldige skulle ha fått betala om han själv skaffat motsvarande finansiella instrument (

text: 61 kap. 2 §

text: IL).

text: Av 4 kap. 10 § Lag om investeringsfonder (LIF) framgår att huvudregeln vid värdering av fondandelar är att fondbolaget minst en gång varje vecka ska beräkna och offentliggöra fondandelsvärdet.

text: 4 Bedömning

text: Nedan följer en redogörelse för hur Skatteverket anser att värderingen av investeringstillgångar på ett investeringssparkonto bör ske. Investeringstillgångar på ett investeringssparkonto ska som huvudregel handlas vid en reglerad marknad eller på en handelsplattform. Detta innebär att det kommer att finnas publicerade noteringar för tillgången för de allra flesta affärsdagar. För att återge ett korrekt marknadsvärde anser Skatteverket att dessa noteringar bör användas på följande sätt:

text: 4.1 Kvartalsvärdering

text: Tillgångar på ett investeringssparkonto ska värderas vid ingången av varje kvartal, dvs. klockan 00.00 den 1 januari, den 1 april, den 1 juli och den 1 oktober. Detta innebär att marknadsvärdet bäst bör motsvara den senast noterade betalkursen dagen innan kvartalet påbörjas. Om dagen före kvartalets ingång inte är en affärsdag används istället närmast föregående affärsdag.

text: 4.2 Överföring till kontot

text: Vid överföring av finansiella instrument från ett depå- eller värdepapperskonto till ett investeringssparkonto anses tillgångarna vara avyttrade. Avyttringen anses ha skett till marknadsvärdet då det finansiella instrumentet förtecknades på investeringssparkontot.

text: I proposition 2011/12:1 s. 341 anger regeringen att "Överföringen är fullbordad i samma stund som tillgångarna förtecknas på investeringssparkontot och det är således marknadsvärdet vid denna tidpunkt som ska beaktas vid beräkningen av kapitalunderlaget."

text: Avyttringen bör därför ha skett vid den aktuella tidpunkt då tillgången bokas in på kontot. Värderingen av det finansiella instrumentet bör göras med ledning av noterad kurs vid denna tidpunkt. Skatteverket anser att marknadsvärdet vid en sådan överföring bör motsvara senast noterade betalkursen vid överföringstidpunken. Detta gäller även om det helt saknas kurser under en eller flera dagar (se dock p. 4.3).

text: Motsvarande värde används även vid beräkning av kapitalunderlaget då värdet av en överföring av finansiella instrument ingår i underlaget (

text: 42 kap. 37 §

text: IL).

text: 4.3 Finansiella instrument där avslut sker mer sällan

text: Det förekommer att aktier i mindre bolag inte har några avslut under ett antal dagar. Likaså finns det vissa typer av finansiella instrument som handlas mer sällan till exempel aktieindexobligationer. I det senare fallet finns det däremot ett pris från en market maker som anger vad denne är villig att köpa tillgången för. För dessa finansiella instrument är troligtvis senaste köpkurs ett mer rättvisande marknadsvärde än senaste betalkurs.

text: Finansiella instrumentet som inte omsätts regelbundet bör därför värderas på ett annat sätt än i punkten 4.1 och 4.2. Skatteverket anser att i de fall ett finansiellt instrument inte har haft något avslut de senaste fem dagarna bör senast köpkurs användas, istället för senast betalkurs. Detta bör gälla både vid den kvartalsvisa värderingen och vid överföring av finansiella instrument till ett investeringssparkonto.

text: 4.4 Marknadsplatser

text: Med investeringstillgång avses finansiella instrument som handlas på en reglerad marknad i hela världen eller på en handelsplattform inom EES-området. Handlas det finansiella instrumentet på enbart en marknadsplats används de noterade kurser som finns där. Om det finansiella instrumentet handlas på mer än en marknadsplats anser Skatteverket att följande bör gälla:

text: Handel på flera marknadsplatser inom Sverige

text: Vissa finansiella instrument handlas på mer än en marknadsplats inom Sverige, vilket innebär att det finns olika uppgifter om kurser för samma finansiella instrument. I dessa fall bör kursen där det finansiella instrumentet är primärnoterat användas.

text: Handel på marknadsplatser inom och utanför Sverige

text: Om ett finansiellt instrument handlas på både marknadsplatser inom Sverige och utanför Sverige bör i första hand kursen på den svenska marknadsplatsen användas.

text: Handel på flera marknadsplatser utanför Sverige

text: Om ett finansiellt instrument handlas på flera utländska marknadsplatser bör i första hand kursen på den utländska marknadsplats där det finansiella instrumentet är primärnoterad användas.

text: 4.5 Investeringsfonder

text: Av proposition 2011/12:1 s. 336 framgår att regeringen anser att NAV-kurs bör kunna var en utgångs-punkt vid värderingen. En NAV-kurs är ett beräknat värde av fondandelar utifrån fondförmögenheten. Beräkningen ska ske minst en gång i veckan (

text: 4 kap. 10 §

text: LIF). För andelar i en investeringsfond, bör därför vid värderingen i första hand den beräknade NAV-kursen användas.

text: Av Finansinspektionens föreskrift (FFFS) framgår att det kan finnas undantag från den värdering som ska ske en gång i veckan. I föreskrifterna sägs att om värdet inte beräknas och publiceras minst en gång i månaden ska istället ett indikativ fondandelsvärde beräknas och publiceras (14 kap. 9 §

text: FFFS 2008:11

text: ). En indikativ NAV-kurs är ett uppskattat värde av fondandelarna.

text: Skatteverket anser att i de fall någon NAV-kurs för en fondandel inte beräknats varje vecka bör vid värderingen istället indikativ NAV-kurs användas. Detta gäller om den indikativa kursen, jämfört med den faktiska NAV-kursen, tidsmässigt ligger närmare värderingstidpunkten.

text: Förutom att köpa och lösa in fondandelar via fondbolaget sker även en handel via reglerade marknader och handelsplattformar. Dessa fonder kallas för ETF eller börshandlade fonder. För dessa fondandelar finns noteringskurser på samma sätt som för aktier. Denna notering bör återspegla marknadsvärdet på ett mer direkt sätt än en NAV-kurs. Skatteverket anser därför att vid värdering av börshandlade fondandelar bör dessa noteringar användas på samma sätt som för andra noterade tillgångar.

text: 4.6 Utländsk valuta

text: På investeringssparkontot kan även utländsk valuta förvaras. Likaså kan ett finansiellt instrument vara noterat i annan valuta än svenska kronor. I dessa fall ska en omräkning till svenska kronor ske vid värderingen.

text: Skatteverket anser att värdering av utländsk valuta och av finansiella instrument noterade i annan valuta bör göras utifrån den dagliga s.k. fixkursen. Denna publiceras bl.a. av Riksbanken utifrån den gemensamma mittkurs som NasdaqOMX Stockholm rapporterar. Den dagskurs som gäller för respektive värderingstidpunkt bör användas.

text: Skatteverket anser även att vid värderingen bör det användas en kurs innehållande två decimaler. Övriga decimaler tas inte med vid beräkningarna. Avrundning sker alltid nedåt. Även framräknat värde bör avrundas till två decimaler.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 758060-10/111

status: gällande

title: Mervärdesskatt; skattesats vid korttidsuthyrning av hytter i fartyg

text: Nytt: 2023-06-01

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Korttidsuthyrning av hytter för logi i fartyg som sker i hotellrörelse eller liknande verksamhet omfattas enligt Skatteverkets mening av bestämmelsen om reducerad skattesats i

text: 7 kap. 1 § andra stycket 1 mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Mervärdesskatt ska därför tas ut med 12 procent av beskattningsunderlaget vid omsättning av sådana tjänster inom landet.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Det förekommer att korttidsuthyrning av hytter för logi i fartyg sker under sådana förhållanden att verksamheten kan liknas med rumsuthyrning i hotellrörelse. Rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet är ett begrepp som används i ML för att reglera att det inom fastighetsområdet normalt gällande undantaget från skatteplikt inte gäller för sådan verksamhet. Samma begrepp används i ML också för att ange att skattesatsen ska vara 12 procent av beskattningsunderlaget vid sådan verksamhet. Fråga har därför uppkommit om skattesatsen 12 procent endast får tillämpas vid rumsuthyrning som sker i en anläggning som utgör fastighet och att det i så fall är normalskattesatsen 25 procent som ska tillämpas vid korttidsuthyrning av hytter för logi i fartyg.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 3 kap. 1 §

text: ML framgår att omsättning av varor och tjänster samt import är skattepliktiga, om inget annat anges i kapitlet.

text: Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: ML undantas från skatteplikt, med de begränsningar som följer av 3 §, omsättning av fastigheter samt överlåtelse och upplåtelse av arrenden, hyresrätter, bostadsrätter, tomträtter, servitutsrätter och andra rättigheter till fastigheter.

text: Av

text: 3 kap. 3 § första stycket 4

text: ML framgår att undantaget enligt 2 § inte omfattar rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet.

text: Enligt

text: 7 kap. 1 § första stycket

text: ML tas mervärdesskatt ut med 25 procent av beskattningsunderlaget om inte annat följer av andra eller tredje stycket i samma paragraf.

text: Det framgår av

text: 7 kap. 1 § andra stycket 1

text: ML att skatten tas ut med 12 procent av beskattningsunderlaget för rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet.

text: Av

text: prop. 1991/92:50 s. 13

text: framgår att alla då skattepliktiga hotell- och campingtjänster skulle omfattas av den föreslagna sänkningen av skattesatsen för att inte åstadkomma konkurrenssnedvridningar och för att så långt möjligt undvika gränsdragningsproblem. Motivet till den föreslagna sänkningen av skattesatsen var i första hand att undvika de negativa effekter för turistnäringen som visat sig föreligga vid beskattning med den generella skattesatsen. Förslagen i propositionen ledde till att skattesatsen för bl.a. rumsuthyrning i hotellrörelse sänktes från normalskattesatsen 25 procent till 18 procent från den 1 januari 1992.

text: Sänkning till den nuvarande nivån 12 procent skedde från den 1 juli 1993. Som skäl för nedsättningen anfördes att åtgärden skulle stärka den svenska turistnäringens konkurrenskraft samtidigt som man uttalade att sysselsättningseffekten kunde bli betydande (finansutskottets betänkande 1992/93:FiU30 s. 128-131).

text: Bestämmelsen i

text: 3 kap. 3 § första stycket 4

text: ML som innebär att skatteplikt föreligger för rumsuthyrning inom fastighetsområdet har ansetts överensstämma med den motsvarande bestämmelsen i

text: artikel 135.2 a i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet. EU-domstolen har i

text: mål C-346/95

text: , Elisabeth Blasi, uttalat sig om innebörden av den aktuella direktivbestämmelsen. I domen (punkt 20) anger domstolen att direktivets uttryck "branscher med liknande funktion" som hotellbranschen bör ges en vid tolkning, eftersom dess syfte är att säkerställa att tillfälligt tillhandahållande av logi liknande — och således potentiellt konkurrerande med — den som tillhandahålls inom hotellbranschen beskattas.

text: Mervärdesskattedirektivets bilaga III punkt 12 anger att medlemsstaterna får tillämpa reducerad skattesats för logi som tillhandahålls av hotell och liknande anläggningar, inbegripet tillhandahållande av semesterlogi och uthyrning av campingplatser och platser för husvagnsparkering.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Uthyrning av hytter för logi i fartyg som sker under former liknande hotellrörelse omfattas inte av något undantag från skatteplikt i ML. Omsättning av sådana uthyrningstjänster är därför skattepliktig enligt bestämmelserna i

text: 3 kap. 1 §

text: ML.

text: Det följer av det sammanhang inom vilket begreppet rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet används i

text: 3 kap.

text: ML, nämligen för att reglera skatteplikten inom fastighetsområdet, att begreppet där är begränsat till att avse tillhandahållanden inom det området. Det behöver dock inte innebära att motsvarande begränsning ska göras vid tolkningen av bestämmelserna om skattesatser i

text: 7 kap.

text: ML.

text: Av

text: 7 kap. 1 § andra stycket 1

text: ML framgår att skatt tas ut med 12 procent av beskattningsunderlaget vid rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet. Denna bestämmelse om reducerad skattesats har inte, även om det är samma begrepp som används, något direkt samband med bestämmelsen i

text: 3 kap. 3 § första stycket 4

text: ML om att skatteplikt inom fastighetsområdet föreligger för rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet.

text: En tolkning av innebörden av begreppet rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet i

text: 7 kap.

text: ML ska därför enligt Skatteverkets uppfattning ske oberoende av det faktum att samma begrepp används i

text: 3 kap.

text: ML för att där ange skattepliktens omfattning.

text: De skäl som legat bakom den nuvarande skattesatsen 12 procent för rumsuthyrning i hotellrörelse har enligt förarbetsuttalanden (1992/93:FiU30) varit att stimulera turismen och öka sysselsättningen. Rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande sker till den allra största delen i anläggningar som utgör fastighet. Det framgår emellertid inte av uttalandena i förarbetena till lagstiftningen avseende sänkningarna av skattesatsen att dessa skulle vara begränsade till rumsuthyrning inom fastighetsområdet. Tvärtom är det så att de skäl som anförts för sänkningarna har varit av sådant slag att de gör sig gällande oavsett om rumsuthyrningen sker i en anläggning som utgör fastighet eller i någon annan anläggning.

text: Vid skattesatssänkningen den 1 januari 1992 anfördes att omfattningen av sänkningen anpassades så att konkurrenssnedvridningar inte skulle åstadkommas (

text: prop. 1991/92:50 s. 13

text: ). Konkurrensaspekterna har också vid bedömning av skatteplikten för rumsuthyrning inom fastighetsområdet lyfts fram som avgörande för omfattningen av skatteplikten (

text: , Elisabeth Blasi).

text: Korttidsuthyrning av hytter i fartyg sker många gånger i centralt belägna fartyg där det utöver logi också erbjuds frukost. Det finns i regel också en reception eller liknande för mottagning m.m. av logigästerna på fartyget och det är inte heller ovanligt att det finns konferensmöjligheter i anslutning till boendet. Korttidsuthyrning av hytter för logi i fartyg skiljer sig således i många fall inte från de förhållanden som gäller för sådan rumsuthyrning som bedrivs i sedvanlig hotellrörelse och liknande verksamheter. Uthyrning av hytter för logi i fartyg är därför en sådan verksamhet som vänder sig till samma kundkrets som hotell, vandrarhem, stugbyar och liknande anläggningar och konkurrerar därför med den sedvanliga rumsuthyrning som sker.

text: En grundläggande princip i mervärdesskattesystemet är konkurrensneutralitet på så sätt att likvärdiga varor eller tjänster beskattas på samma sätt. Konkurrensaspekterna har också särskilt beaktats vid införandet av den lägre skattesatsen för rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamheter. Skatteverket anser därför att bestämmelsen i

text: 7 kap. 1 § andra stycket 1

text: ML om reducerad skattesats ska tolkas så att konkurrensneutraliteten inte åsidosätts.

text: Enligt Skatteverkets mening omfattas därför korttidsuthyrning av hytter för logi i fartyg som sker i hotellrörelse eller liknande verksamhet, liksom rumsuthyrning i fastighet, av bestämmelsen i

text: 7 kap. 1 § andra stycket 1

text: ML. Mervärdesskatt ska därför tas ut med 12 procent av beskattningsunderlaget vid omsättning av sådana tjänster inom landet. Detta synsätt står i överensstämmelse såväl med skälen för införandet av bestämmelsen som med bestämmelserna i mervärdesskattedirektivet.