identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 10940-99/120

title: Musik on-line

text: Nyhet 2016-01-20:

text: Detta ställningstagande upphör att gälla genom ställningstagande dnr

text: 131 26976-16/111

text: Sammanfattning:

text: Enligt RSV:s mening omfattas det ifrågavarande tillhandahållandet inte av 7 kap. 1 § tredje stycket punkten 4 eller 5 ML utan skatt bör tas ut med 25 % av beskattningsunderlaget enligt

text: 7 kap. 1 § första stycket

text: ML.

text: Förfrågan angående tillämplig skattesats för mervärdesskatt vid försäljning av musik on-line

text: Riksskatteverket (RSV) har mottagit Er skrivelse angående frågeställningar kring tillämplig skattesats enligt

text: mervärdesskattelagen

text: ), ML, vid försäljning av musik on-line.

text: 1. Bakgrund

text: Enligt Er beskrivning avser frågeställningen ett bolag som omsätter musik i digitaliserad form och musiken distribueras elektroniskt via Internet. Bolaget ingår avtal med skivbolag om upplåtelse av rätten till musiken för att få tillgång till den musik som tillhandahålls på bolagets hemsida. Enligt dessa avtal upplåter skivbolagen rätten till musiken till bolaget med en rätt för bolaget att vidareupplåta musiken i digitaliserad form till sina kunder.

text: Bolagets upplåtelse sker genom att intresserade kunder ges möjlighet att gå in på bolagets hemsida. På hemsidan kan beställningar göras. Innan en beställning görs måste kunden godkänna de avtalsvillkor som är uppställda av bolaget. Ett villkor är att betalning ska erläggas genom att kunden anger sitt kreditkortsnummer. En sk Internet Payment Provider kontrollerar om angivet nummer är korrekt och godkänt för debitering. Efter godkännandet får kunder möjlighet att antingen lyssna på den önskade musiken eller att ladda ned den. Därefter debiteras angivet kreditkort.

text: Enligt bolagets avtal med kunden får kunden inte nyttja de upplåtna rättigheterna för kommersiella syften. På grund härav betraktas samtliga kunder som icke näringsidkare av bolaget. Bolaget är vidare skyldigt att betala ersättning till STIM/NCB för upplåten musik.

text: Enligt Er uppfattning ska bolagets tillhandahållande enligt 7 kap. 1 § tredje st. p. 4 ML beskattas med skattesatsen 6 % då det är fråga om upplåtelse av sådan rättighet till konstnärligt verk som omfattas av 1,

text: eller

text: 5 §§

text: lagen (

text: ) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, URL. Alternativt anser Ni att det är fråga om upplåtelse av sådan rättighet till ljudupptagning av utövande konstnärs framförande av konstnärligt verk som anges i 7 kap. 1 § tredje stycket p 5 ML. Skattesatsen är även i sådant fall 6 %.

text: Mervärdesskattelagen

text: Inledningsvis konstateras att enligt

text: 1 kap. 6 §

text: ML förstås med vara ett materiellt ting. Tillhandahålls böcker, tidningar, standardprogram för ADB, musik och andra varor via nät eller nätverk, t.ex. Internet, förlorar dessa sin materialiserade form. Detta innebär att vid ett tillhandahållande "on-line" av sådana s.k. digitaliserade varor är det inte längre fråga om ett tillhandahållande av en vara utan av en tjänst (se RSV:s handledning för mervärdesskatt 1999, MHL avsnitt 10.3.5).

text: Enligt bestämmelsen i 7 kap. 1 § tredje st. p. 4 ML tas skatt ut med 6 procent av beskattningsunderlaget för upplåtelse eller överlåtelse av rättigheter som omfattas av

text: eller

text: 5 §§

text: lagen (

text: ) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, URL, dock inte när det är fråga om fotografier, reklamalster, system och program för automatisk databehandling eller film, videogram eller annan jämförlig upptagning som avser information.

text: Vidare framgår av 7 kap. 1 § tredje st. p. 5 ML att skatt även tas ut med 6 procent av beskattningsunderlaget för upplåtelse eller överlåtelse av rättighet till ljud- eller bildupptagning av en utövande konstnärs framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk.

text: Avseende annan tjänst som inte omfattas av undantag från skatteplikt enligt

text: 3 kap.

text: ML eller av reducerad skattesats enligt 7 kap. 1 § andra eller tredje stycket ML, tas skatt ut med 25 % av beskattningsunderlaget enligt

text: 7 kap. 1 § 1 st.

text: ML.

text: I ifrågavarande fall förutsätts att det rör sig om musikaliska verk som faller in under

text: upphovsrättslagens

text: skydd. Svårigheten ligger således i att bedöma huruvida det sker en upplåtelse av sådan rättighet till konstnärligt verk som omfattas av 1,

text: eller

text: 5 §§

text: URL alternativt rätt till ljudupptagning.

text: 3. Upphovsrätt

text: Upphovsrätten syftar till att ge skydd för alster av andligt eller intellektuellt skapande. Upphovsrätten ger därför upphovsmannen en uteslutande rätt, en ensamrätt, till verket. Denna består av en ekonomisk rätt och en ideell rätt. Upphovsrätten utgör ett undantag från den generella regeln att all plagiering är tillåten.

text: Den ideella rätten består i huvudsak av

text: en rätt att få gälla som upphovsman till verket,

text: en rätt att få respekt för verket.

text: Den ekonomiska rätten omfattar

text: en rätt att framställa ett exemplar av verket (reproduktionsrätt eller mångfaldiganderätt),

text: en rätt att göra verket tillgängligt för allmänheten genom en rätt att sprida verket, en rätt att framföra verket en rätt att visa verket.

text: Vidare framgår av URL diverse inskränkningar i upphovsrätten. Av bestämmelsen i

text: 12 §

text: URL framgår bl.a att var och en får framställa enstaka exemplar av offentliggjorda verk för enskilt bruk.

text: 4. RSV:s bedömning

text: Enligt RSV:s mening får tillhandahållandet anses motsvara ett köp av en CD-skiva dock i digitaliserad form. Vidare menar RSV att man måste se på vad som egentligen överlåts till kunden.

text: I förevarande fall anges att kunden inte får nyttja de upplåtna rättigheterna för kommersiella syften. Således ges ingen rätt att sprida verket till allmänheten. Dock kan anses att kunden erhåller en rätt att själv framställa ett eget exemplar. RSV menar dock att den sistnämnda rätten är en rätt som kunden redan har tillgång till genom

text: 12 §

text: URL varför tillhandahållandet inte utgör en upplåtelse av upphovsrätt. Enligt RSV:s mening bör således det ifrågavarande tillhandahållandet inte utgöra överlåtelse eller upplåtelse av upphovsrätt.

text: Alternativt anser Ni att det är fråga om upplåtelse av sådan rättighet till ljudupptagning av utövande konstnärs framförande av konstnärligt verk som anges i 7 kap. 1 § tredje stycket p 5 ML. I MHL avsnitt 19.3.4 framgår att RSV menar att bestämmelsen avser tillfällen då ersättningar utbetalas till artisten för att en musik-upptagning, t.ex. en grammofonskiva, används i ett radio- eller TV-program eller vid ett annat offentligt framträdande, s.k. STIM-pengar. Ersättning till STIM/NCB erläggs när musik används offentligt i verksamhet, vid inspelning av musik och vid äåöframställning av exemplar av inspelningen. I förevarande fall anges att bolaget betalar ersättning till STIM/NCB varmed bolaget får anses "framställa exemplar" av inspelningen och därefter överlåta en rätt för kunden att framställa ett eget exemplar för enskilt bruk (se ovan). RSV anser att någon överlåtelse av rätt till ljudupptagningen därför inte kan anses föreligga.

text: 7 kap. 1 § första stycket

text: ML.

text: Svaren på de av Er ställda frågorna är beroende av tolkningen av URL. RSV vill därför peka på möjligheten att pröva frågorna rättsligt genom ansökan om förhandsbesked.

text: Ett annat alternativ är ett av RSV initierat förhandsbesked vilket dock bl.a. kräver att skattemyndigheten fattat beslut i saken.

text: Ansökningar om förhandsbesked handläggs av Skatterättsnämnden, Brunnsgränd 4, 111 30 Stockholm. Skatterättsnämnden är en särskild, från RSV, fristående nämnd.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 11155-99/120

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Refraktionsanpassningstjänster

org: skv

text: Nyhet 2016-01-20:

type: stycke

text: Denna skrivelse upphör att gällen genom ställningstagande dnr

text: 131 26976-16/111

text: 1 Sammanfattning:

type: rubrik

text: Refraktionsanpassningstjänsterna, dvs. optikertjänster som utförs i samband med att kunden hämtar beställda glasögon, är inte är en prestation som kan avskiljas från tillhandahållandet av glasögonen. Hela tillhandahållandet bör därför anses som en skattepliktig omsättning av vara.

text: 2 Mervärdesskatt på optikertjänster

text: RSV (RSV) har mottagit Er skrivelse innehållande fråga om mervärdesskatt på optikertjänster.

text: Enligt beskrivningen tillhandahålls följande optikertjänster i ett optikbolags verksamhet.

text: Refraktionstjänster

text: Refraktionstjänsten utgörs av en synundersökning som genomförs av en legitimerad läkare eller legitimerad optiker. Läkaren eller optikern bedömer synfel och synkorrigeringsbehov samt skriver ut recept på synhjälpmedel.

text: Refraktionstjänsten utförs som en helt separat tjänst och medför inte någon skyldighet för kunden att skaffa synhjälpmedel varken hos bolaget eller hos någon annan.

text: Refraktionsanpassningstjänster

text: Refraktionsanpassningstjänsten genomförs av en legitimerad optiker när kunden valt t.ex. sin glasögonbåge och omfattar olika delmoment.

text: När kunden valt båge

text: En legitimerad optiker ansvarar för att den valda bågen passar glasen genom att mäta ut alla koordinaterna för att glasets centrum ska anpassas till kundens pupillcentrum.

text: När leverans av glasen skett och kunden kommer till butiken

text: En legitimerad optiker

text: ansvarar för att de beställda glasögonen följer det givna receptet,

text: kontrollerar att glasögonen är av rätt glastyp,

text: kontrollerar att rätt pupilldistans finns på glaset,

text: kontrollerar för progressiva glas vertikalhöjd samt individuell pupilldistans på glasen i förhållande till näsroten,

text: ansvarar för anpassningen av glasögonen till kunden i samband med utlämnande av glasögonen samt kontrollerar glasens centrering i förhållande till kundens pupiller,

text: lästestar kunden när det gäller progressiva och dubbelslipade glasögon,

text: syntränar kunden för snabbare inlärning av användande av progressiva glas.

text: Kostnaden för refraktionsanpassningen debiteras idag i samband med betalningen för synhjälpmedlet och ingår som en del av synhjälpmedlets slutpris.

text: Refraktionsanpassningstjänsten utgör mellan 6-7 % av slutpriset för synhjälpmedlet.

text: Enligt Er uppfattning utgör refraktionsanpassningstjänsten en optikertjänst som ska undantas från mervärdesskatt p.g.a. att tjänsten utförs av en legitimerad optiker och innefattar kvalificerad medicinsk rådgivning. Refraktionsanpassningstjänsten går enligt Er mening även klart att skilja från tillhandahållandet av synhjälpmedel och andra skattepliktiga tillhandahållanden.

text: Ni har med anledning av ovanstående ställt följande frågor.

text: Anser RSV att de beskrivna refraktionsanpassningstjänsterna utgör sådana tjänster som ska undantas från mervärdesskatt?

text: Om RSV anser att så är fallet, är den uppdelning och särredovisning av refraktionsanpassningstjänsterna som beskrivs ovan tillräcklig för att vara i enlighet med EG-domstolens dom samt RSV:s utfärdade rekommendationer?

text: Mervärdesskattebestämmelser och rättspraxis

text: Enligt

text: 3 kap. 4 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, undantas från skatteplikt omsättning av tjänster som utgör sjukvård. Med sjukvård förstås enligt

text: 3 kap. 5 §

text: ML bl.a. åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda eller behandla sjukdomar, kroppsfel och skador. Undantaget för sjukvård omfattar även varor som den som tillhandahåller vården omsätter som ett led i denna. Undantaget gäller dock inte omsättning av glasögon eller andra synhjälpmedel även om varorna omsätts som ett led i tillhandahållande av sjukvård.

text: Bestämmelsen om sjukvård i ML har sin motsvarighet i bl.a. artikel 13.A.1 c i sjätte direktivet. I denna artikel stadgas undantag från skatteplikt vid sjukvårdande behandling som ges av medicinska eller paramedicinska yrkesutövare såsom dessa definieras av medlemsstaten i fråga.

text: EG-domstolen har i ett förhandsavgörande,

text: mål 353/85

text: , behandlat bl.a. omsättning av glasögon i samband med tillhandahållande av optikertjänster. Domstolen förklarade att omsättning av varor i samband med tjänster som ges av sådana medicinska yrkesutövare som anges i artikel 13.A.1 c i sjätte direktivet inte är skattefri. Domstolen behandlade dock inte vilka tjänster som kan anses som skattefria synundersökningstjänster.

text: Regeringsrätten (RR) har i dom den 21 juni 1993 ,

text: RÅ 1993 ref. 57

text: , ansett att synundersökning är att betrakta som utredning av kroppsfel. I domen anger RR vidare att det bör beaktas att sådana synundersökningar som utförs av glasögonoptiker också kan utföras av en läkare och att de då otvivelaktigt betraktas som sjukvård.

text: De ovan refererade fallen har avsett refraktionstjänster, dvs. synundersökning. RSV har inte kunnat finna något rättsfall avseende refraktionsanpassningstjänster.

text: När bedömning ska ske av om en omsättning ska omfattas av skatteplikt måste dock först ställning tas till om det är en vara eller en tjänst som omsätts.

text: Ett tillhandahållande kan ibland innefatta flera från varandra klart avskiljbara prestationer. Är omsättning av någon eller några av dessa tillhandahållanden skattepliktig, medan omsättning av andra är skattefri, ska beskattningsunderlaget för respektive tillhandahållande delas upp enligt

text: 7 kap. 7 §

text: ML. I de fall gemensam ersättning utgår för avskiljbara prestationer, ska beskattningsunderlaget därför bestämmas genom uppdelning efter skälig grund.

text: När delningsprincipen inte går att tillämpa får en huvudsaklighetsbedömning göras. Det innebär att skatteplikt och skattesats för en omsättning bedöms utifrån dess huvudsakliga karaktär när prestationen utgör en helhet. När en skattefri prestation utgör ett underordnat led i ett i övrigt skattepliktigt tillhandahållande, ska den skattefria delen inte brytas ut från den skattepliktiga ersättningen (jfr

text: RÅ 1996 not 243

text: RÅ 1998 not 111

text: och RSV:s Handledning för mervärdesskatt 1999, s. 384 f).

text: , Card Protection Plan Ltd (CPP), redogjort för vilka omständigheter som kan medföra att en transaktion i mervärdesskattehänseende ska anses bestå av en enda sammansatt tjänst eller av två eller flera fristående tjänster. I förhandsavgörandet anges riktlinjer för när delningsprincipen respektive en huvudsaklighetsbedömning ska tillämpas.

text: EG-domstolen har i nämnda förhandsavgörande angivit att en prestation, som ur ekonomisk synvinkel utgörs av en enda tjänst, inte på ett konstgjort sätt får delas upp så att mervärdesskattesystemets funktion försämras. Det är därför, enligt domstolen, av vikt att söka efter de delar som är kännetecknande för transaktionen i fråga för att avgöra om den skattskyldige tillhandahåller konsumenten flera huvudsakligen fristående tjänster eller en enda tjänst. En tjänst ska, enligt domstolen, anses som underordnad en huvudsaklig tjänst när kunderna inte efterfrågar den i sig, utan då den endast är ett medel att på bästa sätt åtnjuta den egentliga tjänst som tjänsteföretaget tillhandahåller (p.30)

text: 3 RSV:s bedömning

text: Enligt den i brevfrågan lämnade beskrivningen tillhandahålls kunden dels en tjänst (refraktionsanpassningen) och dels en vara.

text: Fråga är i förevarande fall om refraktionsanpassningstjänsterna är så klart särskiljbara från försäljningen av glasögonen att en uppdelning är möjlig att göra.

text: Av lämnade uppgifter framgår att refraktionsanpassningstjänsterna utförs först efter det att en synundersökning gjorts. Tjänsterna i fråga förefaller till största delen omfatta arbete med att utforma ett synhjälpmedel. RSV bedömer därför att refraktionsanpassningstjänsterna är tjänster som är nödvändiga för att kunden ska erhålla den beställda varan, dvs. glasögon som korrigerar kundens syn. Det är således inte en tjänst som efterfrågas i sig av kunden utan närmast en tjänst som i allt väsentligt avser produktkontroll. RSV anser därför att refraktionsanpassningstjänsterna inte är en prestation som kan avskiljas från tillhandahållandet av glasögonen. Hela tillhandahållandet bör därför anses som en skattepliktig omsättning av vara.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 11193-01/100

title: Mervärdesskatt och bidrag i vissa fall

text: Nyhet 2016-01-20:

text: Detta ställningstagande upphör att gälla genom ställningstagande dnr

text: 131 26976-16/111

text: Sammanfattning

text: Skrivelsen avser att meddela RSV:s synpunkter avseende hanteringen av mervärdesskatt med anledningen av Regeringsrättens meddelade domar i maj rörande inkomstskatt på vissa bidrag från en kommun.

text: Med anledning av två domar som meddelats av Regeringsrätten i maj rörande inkomstskatt för vissa bidrag från en kommun lämnar Riksskatteverket (RSV) i denna skrivelse synpunkter på tillämpningen av mervärdesskattereglerna i motsvarande fall.

text: 1 Domarna

text: Regeringsrätten har i maj 2001,

text: RÅ 2001 ref 28

text: , meddelat två domar av innebörd att vissa bidrag från en kommun för att täcka förluster i bolagens verksamhet avseende kollektivtrafik (AB Uppsalabuss) respektive idrotts- och badverksamhet (Fyrishov AB) ansetts utgöra skattepliktiga intäkter hos bolagen.

text: Regeringsrätten har i den första domen, avseende AB Uppsalabuss, konstaterat att bidragen inte utgjorde aktieägartillskott, eftersom de föranletts av att bolaget svarat för driften av en verksamhet som ålegat kommunen, och inte av att kommunen varit bolagets ägare. Vidare konstaterade regeringsrätten att bidragen inte utgjorde (skattefritt) näringsbidrag, eftersom ett sådant bidrag förutsätter att det ges av annan anledning än att kommunen äger bolaget eller har ansvar för dess verksamhet. På grund av det anförda utgjorde bidraget i sin helhet skattepliktig intäkt i bolagets rörelse, oavsett vad bidraget använts till.

text: Regeringsrätten har i den andra domen, avseende Fyrishov AB, konstaterat att det bidrag som lämnats till bolaget föranletts av att bolaget svarat för driften av en verksamhet som kommunen valt att bedriva, och inte av att kommunen varit bolagets ägare. Bidraget utgjorde därför inget aktieägartillskott. Liksom i fallet Uppsalabuss AB var heller inte fråga om näringsbidrag, och bidraget skulle därför i sin helhet vara en inkomstskattepliktig intäkt i bolagets verksamhet.

text: 2 Konsekvenser för mervärdesskatt

text: Frågan är om ovan nämnda domar påverkar bedömningen av hur mervärdesskattereglerna skall tillämpas för bidrag av nu aktuellt slag.

text: Skattskyldighet till mervärdesskatt föreligger, under vissa ytterligare förutsättningar, bl.a. vid omsättning inom landet av varor eller tjänster. Enligt

text: 2 kap. 1 § mervärdesskattelagen

text: (ML) förstås med omsättning av vara bl.a. att en vara överlåts mot ersättning, och med omsättning av tjänst bl.a. att en tjänst mot ersättning utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon.

text: Om ett bidrag utgått till en företagare som i yrkesmässig verksamhet har skattepliktig omsättning av varor eller tjänster gäller det att avgöra om bidraget utgör ersättning för en överlåten vara eller tillhandahållen tjänst. I de fall bidragsmottagaren erhåller bidraget utan att ha överlåtit en vara eller tillhandahållit en tjänst, dvs. utan motprestation från hans sida, kan omsättning enligt ML inte anses föreligga. En utbetalning av ett sådant s.k. oberoende bidrag utlöser därför inte någon skattskyldighet till mervärdesskatt hos mottagaren.

text: Exempel på kriterier som talar för att omsättning föreligger är

text: - att uppdraget är specificerat,

text: - att utbetalaren har rätt att övervaka eller kontrollera att motprestationen tillhandahålls på föreskrivet sätt,

text: - att mottagaren har erhållit ersättningen i konkurrens med andra som kan tillhandahålla motsvarande slag av tjänster samt

text: - att utbetalaren har rätt till ekonomisk gottgörelse om den tillhandahållna tjänsten är bristfälligt utförd m.m.

text: De inledningsvis nämnda domarna avser inkomstskatt. I dessa domar har konstaterats att lämnade bidrag utgör en skattepliktig intäkt till inkomstskatt eftersom de varken utgör aktieägartillskott eller näringsbidrag. I målen har emellertid ej direkt prövats huruvida bidragsbeloppen varit kopplade till en motprestation på sådant sätt att en omsättning av tjänst skulle föreligga, och därmed skattskyldighet till mervärdesskatt.

text: RSV anser att i ett mervärdesskatteperspektiv är den centrala frågan för skatteplikt eller inte huruvida motprestation föreligger från bidragsmottagaren. Den inkomstskattemässiga bedömningen saknar i detta sammanhang i princip betydelse. Likaså saknar det betydelse vilken beteckning parterna givit den ekonomiska transaktionen dem emellan. Den nämnda regeringsrättsdomarna vad avser inkomstskatt påverkar således inte rättsläget vad avser mervärdesskatten.

text: Bedömningen av om motprestation finns eller ej kan inte göras generellt utan måste ske från fall till fall.

text: Om exempelvis en kommun lämnar bidrag till ett bolag som handhar länstrafiken måste avgöras om denna betalning har samband med någon tjänst som länstrafikbolaget utför åt kommunen. RSV anser att det kan vara fråga om olika tjänster som tillhandahålls i ett sådant sammanhang. Det bör nämnas att enligt

text: 1 kap. 6 §

text: ML förstås med tjänst allt annat än vara som tillhandahålls i yrkesmässig verksamhet.

text: RSV har tidigare anfört, vilket framgår av handledning i mervärdesskatt 2001 avsnitt 7.3, att en kommun som lämnar bidrag till ett länstrafikbolag inte får anses tillgodogöra sig någon persontransporttjänst, och att bidraget därför inte bör anses utgöra ersättning gör skattepliktig omsättning. RSV anser emellertid att det finns skäl att modifiera detta ställningstagande. Även om en persontransporttjänst inte anses utförd åt kommunen, kan det behöva bedömas om andra slags tjänster utförs. Avgörande är om det finns en direkt koppling mellan bidraget och en specifik motprestation av sådant slag att det är en tjänst enligt ovan angivna bestämmelse i ML. De åtaganden som länstrafikbolaget kan ha gjort får därvid bedömas, och denna bedömning bör ske mot kriterier av det slag som angivits ovan.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 11220-00/100

title: Övergångsbestämmelser avseende frivillig skattskyldighet vid uthyrning av verksamhetslokaler

text: Nytt: 2008-04-07

text: Detta ställningstagande upphör att gälla. Ställningstagandet behandlar frågan om äldre eller nya regler ska gälla för fastighetsöverlåtelser som genomförs vid årsskiftet 2000/2001. Ställningstagandet är därmed inte aktuellt för överlåtelser som sker idag.

text: Sammanfattning

text: Fr.o.m. den 1 januari 2001 införs nya regler för frivillig skattskyldighet vid uthyrning av verksamhetslokaler. Bl.a. slopas återföringsbestämmelserna. Enligt RSV:s uppfattning ska övergångsbestämmelserna tolkas så att i de fall köpekontraktet undertecknats före årsskiftet med frånträde efter årskiftet gäller de nya bestämmelserna. Detta under förutsättning att säljaren kvarstår som frivilligt skattskyldig till frånträdet.

text: Genom en ändring i

text: mervärdesskattelagen

text: (ML) införs den 1 januari 2001 nya regler för frivillig skattskyldighet för uthyrning av rörelselokaler. (SFS 2000:500,

text: ). De som är frivilligt skattskyldiga vid ikraftträdandet av de nya bestämmelserna den 1 januari 2001 fortsätter att vara skattskyldiga enligt de nya bestämmelserna utan särskild ansökan eller beslut.

text: Återföringsbestämmelserna slopas för de fastigheter som vid ikraftträdandet den 1 januari 2001 omfattas av de äldre bestämmelserna om återföringsskyldighet. För att inte omotiverade skattelättnader ska uppstå inträder i vissa fall jämkningsskyldighet i stället för återföringsskyldighet.

text: Enligt punkten 2 i övergångsbestämmelserna ska äldre bestämmelser gälla i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.Vid överlåtelse av en fastighet är enligt de äldre bestämmelserna överlåtelsen den återföringsgrundande händelsen (

text: 9 kap. 5 §

text: ML). Återföring ska ske i deklarationen för den period fastigheten överlåts (

text: 13 kap. 28 §

text: ML). Fråga har uppstått hur bestämmelserna ska tolkas i de fall en överlåtelse sker före ikraftträdandet den 1 januari 2001 med tillträde för köparen under år 2001 eller senare.

text: Tidpunkten för överlåtelse kan normalt anses vara när köpekontrakt undertecknas. Riksskatteverket (RSV) har i anvisningar, RSV Im 1986:3, behandlat frågan om när återföring ska göras i de fall frånträdet är senare än kontraktsdatum.

text: "Sammanfaller inte tidpunkten för köpekontraktets undertecknande med köparens tillträde, anses säljaren, om annat inte uttryckligen avtalats som skattskyldig för uthyrningen av fastigheten fram till dess han frånträder. Huruvida och i vilken omfattning återföring skall ske bedöms utifrån tidpunkten för frånträdet."

text: Riksskatteverket (RSV) har i sin Handledning för mervärdeskatt och i broschyren Frivillig skattskyldighet för moms vid uthyrning av verksamhetslokaler, angett att återföring ska ske för den redovisningsperiod då den återföringsgrundande händelsen inträffat, t.ex. då försäljning av fastigheten skett. Om fastighetsägaren kvarstår som frivilligt skattskyldig tills han frånträder fastigheten kan återföringen i stället ske för den period då frånträdet infaller.

text: Med hänsyn till RSV:s tidigare ställningstagande och mot bakgrund av hur reglerna tidigare tillämpats bör, enligt RSV:s uppfattning, övergångsbestämmelserna tolkas så att med tidpunkten för överlåtelse avses tidpunkten för frånträdet, även i de fall köpekontrakt undertecknats före år 2001och frånträdet sker efter år 2000. En förutsättning är dock att den tidigare fastighetsägaren kvarstår som frivilligt skattskyldig tills han frånträder fastigheten. RSV:s ställningstagande innebär att i dessa fall ska de nya jämkningsbestämmelserna tillämpas i stället för återföring.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 11507-99/100

title: Uthyrning av arbetskraft till fartyg

text: Nytt: 2017-12-21

text: Detta ställningstagande har upphört att gälla och ersätts av ställningstagandet Fartyg som går på öppna havet, mervärdesskatt, med dnr.

text: 202 482304-17/111

text: 1 Uthyrning av skeppare och däcksman till sjötaxiföretag

text: Fråga har ställts om uthyrning av skeppare och däcksman kan anses som ett sådant skattefritt tillhandahållande som avses i 3 kap. 21 § p. 4

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML.

text: Enligt 3 kap. 21 § p. 4 ML undantas tjänster, såsom ombyggnad, reparation, underhåll, befraktning och uthyrning som avser bl.a. skepp för yrkesmässig sjöfart.

text: Bestämmelsen fick sin nuvarande utformning genom SFS 1995:1286,

text: . Enligt nämnda prop. var syftet att förtydliga bestämmelsen och nå bättre överensstämmelse medartikel 15.5 i sjätte direktivet.

text: Enligt art. 15.5 i sjätte direktivet undantas leverans, ombyggnad, reparation, underhåll, befraktning och uthyrning av vissa havsgående fartyg från skatteplikt.

text: Art. 15.8 i sjätte direktivet undantas från skatteplikt även tillhandahållandet av andra tjänster än sådana som avses i punkt 5 för att täcka direkta behov för sådana havsgående fartyg som avses i den punkten eller deras laster.

text: EG-domstolen har i sitt förhandsavgörande 168/84, Berkholz, kommenterat art. 15.8 påföljande sätt.

text: "It appears from all of the provisions cited that the only services exempted under article 15 (8)are those which are directly connected with the needs of sea-going vessels or their cargoes, that is to say services necessary for the operation of such vessels."

text: 2 RSV:s bedömning

text: EG-domstolens uttalande anger således att endast sådana tjänster som är nödvändiga förskeppets eller skeppslastens behov får undantas från skatteplikt.

text: Enligt RSV:s bedömning bör även uthyrning av arbetskraft i vissa fall kunna omfattas av art.15.8 i sjätte direktivet. Även ordalydelsen i 3 kap. 21 § p. 4 synes omfatta sådana fall.

text: RSV bedömer därför att uthyrning av sådan personal som är nödvändig för skeppets behov eller framförande samt skeppslastens behov utgör sådan omsättning som är undantagen frånskatteplikt enligt 3 kap. 21 § p. 4. En skeppare bör anses som nödvändig för skeppets framförande. En utredning bör dock göras i vilken mån en däcksmans uppgifter är nödvändiga för skeppet eller skeppslasten.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 11530-99/100

title: Fråga om rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt föreligger då det i fakturan har angetts ett felaktigt namn på mottagaren

text: Nytt: 2004-03-16

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Fråga om rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt föreligger då det i fakturan har angetts ett felaktigt namn på köparen eller när inköp gjorts av anställd för arbetsgivarens räkning, dnr

text: 130 256490-04/113

text: 1 Sammanfattning

text: Enligt Riksskatteverkets (RSV:s) uppfattning föreligger rätt till avdrag för ingående moms i fall då felaktigheten i fakturan enbart avser namnet på mottagaren. Avdragsrätt föreligger i den redovisningsperiod då fakturan mottogs/ förvärvet skedde. En förutsättning för avdragsrätten är dock att den som har gjort förvärvet av varan eller tjänsten kan visa att denne är den rätte fakturamottagaren.

text: 2 Inledning

text: Mervärdesskattelagen

text: (ML)

text: Av

text: 8 kap. 17 § mervärdesskattelagen

text: (ML) framgår att avdrag för ingående skatt skall styrkas med sådan faktura eller därmed jämförlig handling som avses i 11 kap. Av

text: 11 kap. 5 §

text: ML framgår vad en faktura ska innehålla, bl.a. ska framgå uppgift om mottagarens namn och adress eller någon annan uppgift genom vilket denne kan identifieras.

text: 2.2 Problemställningar m.m.

text: Det förekommer att en faktura är felaktig endast vad avser namnet på mottagaren. Felaktigheten kan t.ex. bero på ett rent förbiseende eller på att fakturamottagaren har bytt namn, men inte hunnit att underrätta leverantören om detta förhållande.

text: För att rätt till avdrag för ingående moms ska föreligga krävs enligt ML att det finns en faktura eller motsvarande handling som är ställd till förvärvaren. I de fall en leverantör fakturerat någon annan än det företag som förvärvat varan eller tjänsten, måste felet rättas till för att förvärvaren ska kunna få avdrag för den ingående momsen.

text: Med anledning härav har fråga uppkommit hur ett företag ska agera då det har mottagit en faktura som är felaktig endast vad avser namnet. Vilka krav uppställer

text: bokföringslagen

text: (BFL) respektive ML och när inträder avdragsrätten för den ingående momsen?

text: I avsnitt 3 refereras kortfattat tre domar från kammarrätten (KR) i Stockholm där frågan har varit uppe till prövning. I avsnitt 4 redovisas vad som gäller enligt BFL. I avsnitt 5 redovisas RSV:s ställningstaganden i frågorna.

text: 3 Domar från kammarrätten i Stockholm

text: I nedan refererade domar har KR prövat om avdragsrätt för moms förelegat när angiven mottagare enligt fakturan inte överensstämde med namnet på det företag som mottagit leveransen.

text: I KR:s dom 1998-03-26, mål nr 6169-1996, avseende Petroleumhandelns Utbildnings AB (PUAB) hade leverantören kompletterat bristfälliga fakturor med ett intyg vari leverantören vidimerade att rätt mottagare av fakturorna var PUAB och inte, som felaktigt angivits, Petroleumhandelns Riksförbund. Kammarrätten ansåg att PUAB därmed hade styrkt sin rätt till avdrag och biföll överklagandet. Avdraget medgavs i samma period som det ursprungligen hade redovisats. Domen är inte överklagad.

text: I KR:s dom 1999-01-08, mål nr 409-410-1998, avseende IVO Energi AB (IVO), hade leverantören kompletterat en faktura som felaktigt hade ställts till IVO:s moderbolag, med dels en kreditfaktura ställd till moderbolaget, dels en ny faktura till IVO med angivande av korrekt mottagare. Både kreditfakturan och den nya fakturan var daterad samma dag som den ursprungliga fakturan, dvs. 1996-04-30. Leverantören hade dessutom intygat att den nya, rättade fakturan låg till grund för leverantörens bokföring och momsredovisning för redovisningsperioden april 1996. Kammarrätten ansåg därmed att IVO hade styrkt sin rätt till avdrag och att avdraget skulle medges i redovisningsperioden april 1996. Domen är inte överklagad.

text: I KR:s dom 1999-02-11, mål nr 3471-1997, avseende Företagsjuridik Nord & Co AB, hade leverantören också kompletterat en felaktig faktura med en ny rättad faktura. Även i detta fall var den nya fakturan daterad samma datum som den urpsrungliga fakturan, dvs 1995-07-17. Enligt länsrättens bedömning förelåg ingen avdragsrätt för bolaget i redovisningsperioden juli-augusti 1995 utan först i den redovisningsperiod som bolaget hade erhållit det rättade underlaget från säljaren. Kammarrätten gjorde samma bedömning som länsrätten och ändrade inte den överklagade domen. Kammarrättens dom har överklagats till regeringsrätten. Fråga om prövningstillstånd har ännu inte avgjorts.

text: Utöver i ovanstående domar har KR i Stockholm tagit ställning i frågan - om avdragsrätt när fel mottagare angivits i fakturan - i ytterligare två domar. Omständigheterna i de båda målen var likartade med omständigheterna i de tre refererade domarna. I dom 1999-03-02, mål nr 4844-1998, avseende SRF Radionational AB, ansåg KR att den ingående momsen inte hade styrkts av bolaget. I dom 1999-04-29, mål nr 9555-1998, avseende Byggutbildarna Rune Johansson och Marianne Tallmark AB, biföll KR bolagets överklagande och medgav avdrag för den ingående momsen.

text: Bokföringslagen

text: Av

text: 4 §

text: BFL framgår att varje affärshändelse skall bokföras. Som affärshändelse räknas enligt BFL alla förändringar av den bokföringsskyldiges fordringar och skulder.

text: Av

text: 5 §

text: BFL framgår att bokföringen för varje affärshändelse skall grunda sig på handling (verifikation) som härrör från affärshändelsen eller särskilt upprättats med uppgifter om denna. Har den bokföringsskyldige tagit emot handling om affärshändelsen, skall denna användas som verifikation. En verifikation skall vidare innehålla uppgifter om när den upprättats, när affärshändelsen har inträffat, vad denna avser, vilket belopp den gäller och vilken motpart den berör.

text: 5 RSV:s ställningstaganden

text: 5.1 Inledning

text: I de mål som har refererats i avsnitt 3 har KR prövat frågan om rätt till avdrag för moms föreligger i fall då bristen i fakturan enbart har avsett namnet på mottagaren. Utgången i KR har varit skiftande. Mot denna bakgrund har RSV ansett det angeläget att redovisa sin syn på vissa av de frågeställningar som varit upp till prövning.

text: 5.2 Vilka krav uppställer BFL och god redovisningssed?

text: Enligt RSV:s uppfattning gäller följande i det fall ett företag har gjort ett förvärv och mottagit en faktura som är felaktig endast vad avser namnet på mottagaren. Enligt

text: 4 §

text: BFL skall företaget bokföra förvärvet och som underlag (verifikation) i bokföringen skall företaget använda den mottagna handlingen, d.v.s. fakturan med det felaktiga namnet. Eftersom fakturan är felaktig måste företaget komplettera med rätt namnuppgift för att BFL:s krav på vad en verifikation ska innehålla ska vara uppfyllt. Detta kan t.ex. ske genom att företaget på fakturan stryker över det felaktiga namnet och skriver det rätta. Av

text: 5 § 4 st

text: BFL framgår att om rättelse sker av verifikation skall det anges när rättelsen skett och vem som har företagit den. Enligt RSV:s uppfattning uppställer BFL inga krav på att företaget måste begära en kreditering av den erhållna fakturan samt en ny rättad faktura (ersättningsfaktura) om felaktigheten enbart avser namnet. Detta beror på att en ersättningsfaktura inte utgör något underlag för en affärshändelse. I det fall en ersättningsfaktura upprättas ska denna därför inte föranleda någon bokföringsåtgärd. En sådan faktura bör insorteras i räkenskaperna tillsammans med den ursprungliga fakturan.

text: Enligt RSV:s uppfattning är förfarandet med kreditnota avsett för att korrigera andra felaktigheter än som enbart avser namnet på mottagaren.

text: En ny bokföringslag träder i kraft från och med den 1 januari 2000. Den nya

text: bokföringslagen

text: innebär inga förändringar i ovanstående frågor jämfört med vad som gäller enligt nuvarande BFL.

text: 5.3 Vilka krav uppställer ML?

text: Frågan är om bestämmelserna i

text: 11 kap. 5 §

text: ML innebär att det för avdragsrätt för ingående moms krävs att leverantören upprättar en ny faktura med korrekt namn angivet. RSV anser inte att så är fallet. Enligt RSV:s uppfattning föreligger rätt till avdrag för ingående moms om företaget kan visa att namnet på fakturan är felaktigt. En förutsättning för avdragsrätten är självfallet att det föreligger ett i alla avseende korrekt förvärv av en vara eller en tjänst. Avdragsrätten föreligger i den redovisningsperiod då fakturan mottogs/förvärvet skedde. Vilka krav som kan ställas på bevisningen måste av naturliga skäl bedömas från fall till fall.

text: Om fel mottagare har angivits men det går att identifiera köparen med hjälp av andra uppgifter i fakturan, så behöver rättelse inte ske på annat sätt än att köparen ersätter det felaktiga namnet i fakturan med det korrekta. Ovanstående kan bli tillämpligt om exempelvis AB X har mottagit en leverans men leverantören felaktigt anger HB X i fakturan. Fakturan har skickats till AB X:S adress och något HB X existerar inte.

text: I andra fall kan ett företag behöva komplettera den felaktiga fakturan med ett intyg från fakturautställaren. Intyget ska ange vem som är rätt fakturamottagare. Därmed bör skattemyndigheten, enligt RSV:s uppfattning, normalt ha tillräckliga uppgifter för att kunna bedöma avdragsrätten. Enligt RSV:s uppfattning ska ett företag inte begära att få en ersättningsfaktura om felaktigheten endast avser namnet på mottagaren. Om företaget erhållit en ersättningsfaktura är det att jämställa med ett intyg/bekräftelse på den först erhållna fakturan. Som angetts ovan ska företaget inte bokföra en erhållen ersättningsfaktura utan den bör insorteras i räkenskaperna tillsammans med den ursprungliga fakturan.

text: Detta svar har utarbetats i samråd med RSV:s referensgrupp för redovisningsfrågor.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 11533-01/120

title: Sänkning av skattesatser på böcker m.m.

text: Nytt: 2007-05-07

text: Detta ställningstagande upphör att gälla. Ställningstagandet upphör att gälla eftersom det behandlar hanteringen av övergångsreglerna i samband med skattesatssänkningen på böcker den 1 januari 2002 och därmed får anses ha spelat ut sin roll.

text: Sammanfattning

text: Skrivelsen innehåller RSV:s svar på inkommen förfrågan avseende den föreslagna sänkningen av mervärdesskatten på böcker. Tilläggas kan att Riksdagen har bifallit förslaget.

text: 1 Bakgrund och frågeställningar

text: Enligt proposition 2001/02:45 föreslås att mervärdesskatten på böcker och tidskrifter m.m. sänks från 25 % till 6 %. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 2002. Med anledning av den planerade sänkningen av skattesatsen på böcker och tidskrifter m.m. har begäran om klarläggande av nedanstående frågeställningar inkommit till Riksskatteverket (RSV).

text: 1. Vilken information kommer att lämnas till mervärdesskatteregistrerade företag från Skatteförvaltningen före och/eller efter sänkningen av mervärdesskatten den 1 januari 2002?

text: 2. Vilken skattesats gäller för berörda varor som levereras före årsskiftet men faktureras och betalas efter årsskiftet?

text: 3. Vilken skattesats gäller vid återlämnande av vara som berörs av sänkningen av mervärdesskatten vid öppet köp, byte till annan vara o.d. när varan har levererats och betalts (inklusive 25 % mervärdesskatt) före årsskiftet?

text: 2 Information om de nya bestämmelserna

text: RSV har för närvarande planerat följande information.

text: Kortfattad information om momsnyheter den 1 januari 2002. Informationen kommer att bifogas den skattedeklaration som skickas ut i december.

text: Information lämnas även i ett tilläggsblad till Momsbroschyren benämnt "Komplettering till Momsbroschyren - Momsnyheter 2001 - 2002", RSV 573 utgåva 3). Informationen kommer att läggas ut på RSV:s webbplats så snart riksdagen har fattat beslut om lagändringen, vilket förväntas ske den 12 december 2001. Tilläggsbladet kommer också att finnas tillgängligt hos respektive skattemyndighet.

text: 3 Försäljningar före och efter årsskiftet

text: I punkten 2 av övergångsbestämmelserna till de föreslagna bestämmelserna anges att äldre bestämmelser ska gälla i fråga om mervärdesskatt för vilken skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet.

text: Skattskyldighet inträder när en vara levereras eller uttag sker. Med leverans av en vara förstås att varan avlämnas till köparen eller avsänds till denne mot postförskott eller efterkrav.

text: Erhålls betalning helt eller delvis i förskott för en beställd vara inträder skattskyldigheten för förskottet när det inflyter kontant eller på annat sätt kommer den som omsätter varan till godo.

text: Detta innebär att skattesatsen 25 % gäller för berörda varor som levereras före den 1 januari 2002 även om fakturering och/eller betalning sker efter årsskiftet. För de varor som levereras efter årsskiftet gäller skattesatsen 6 %. Om förskottsbetalning erhållits före den 1 januari 2002 gäller skattesatsen 25 % för det förskottsbetalda beloppet, trots att varan inte levereras förrän efter årsskiftet.

text: 4 Återlämnande av vara vid öppet köp samt byte

text: Mervärdesskattelagens

text: (ML) allmänna regler ska tillämpas även vid återlämnande av vara vid öppet köp samt byte, eftersom särskilda övergångsregler inte meddelats i det hänseendet.

text: 4.1 Återlämnande av vara vid öppet köp

text: Vid återlämnande av bok eller annan vara, som omfattas av den föreslagna skattesatssänkningen och som har sålts på s.k. öppet köp före den 1 januari 2002, gäller följande.

text: I de fall en bok återlämnas inom den tid som angivits av säljaren enligt villkor för öppet köp får den ursprungliga försäljningen anses ha återgått. Detta medför således att den ursprungliga försäljningen ska krediteras. Vid krediteringen ska samma förhållanden gälla som vid skattskyldighetens inträde för den aktuella försäljningen, dvs. den skattesats som gällde vid försäljningstillfället (25 %) ska användas.

text: 4.2 Byte

text: 4.2.1 Huvudregeln

text: Vid byteshandel, dvs. då vara eller tjänst byts mot en annan vara eller tjänst, eller då en vara eller tjänst utgör en del av betalningen för en annan vara eller tjänst, räknas inbytet som ett inköp och avyttringen som en försäljning. Utgående moms ska då, enligt

text: 7 kap. 3 a §

text: ML, redovisas på summan av den inbytta varans värde och eventuell kontant likvid. Vid inbyte eller inköp av vara från någon som inte är skattskyldig enligt ML föreligger ingen avdragsrätt, i stället kan bestämmelserna om vinstmarginalbeskattning av begagnade varor, konstverk, samlarföremål och antikviteter bli aktuella.

text: 4.2.2 Återtagande av varor

text: Ett ”inbyte” av en vara kan också under vissa förutsättningar redovisas som en återgång av den ursprungliga försäljningen, följt av en ny omsättning. Detta gäller enbart om bytet sker inom ramen för vad som normalt tillämpas i handeln för sådana inbyten, bl.a. avseende den tid som förflutit mellan inköp och byte, och enbart om bytet avser en vara som inte hunnit användas.

text: En sådan redovisning medför följande då en bok eller en annan vara, som omfattas av den föreslagna sänkningen av skattesatsen och som har sålts före den 1 januari 2002, byts efter årsskiftet.

text: Försäljningen av den inbytta boken, dvs. ursprungsomsättningen, får anses ha återgått i och med inbytet. Den ursprungliga försäljningen ska således krediteras. Försäljningen av den nya boken utgör en ny omsättning.

text: Detta innebär att samma förhållanden ska gälla vid krediteringen av den inbytta boken som vid skattskyldighetens inträde för den ursprungliga försäljningen, dvs. den skattesats som gällde vid försäljningstillfället (25 %) ska användas. Vid försäljningen av den nya boken tillämpas den skattesats som gäller vid försäljningstillfället (6 %).

text: Enligt RSV:s mening är detta förfarande inte tillämpligt om en bok byts mot en ny bok med samma titel, eller en annan vara byts mot en vara av identiskt slag.

text: 4.2.3 Förenklade regler för julklappsbyten o.d.

text: Ett alternativt och förenklat sätt att redovisa mervärdesskatt har sedan tidigare medgivits vid s.k. julklappsbyten och andra liknande byten på grund av att kunden fått ”fel” vara och vill byta t.ex. storlek. Detta alternativ innebär att bytet inte behöver betraktas som en ny omsättning. Som villkor för att bytet inte ska anses som en ny omsättning krävs dock att det inte har förflutit en längre tid mellan försäljningen och bytet samt att det inte föreligger någon större prisskillnad mellan de bytta varorna. I de fall byte sker till en dyrare vara tas mervärdesskatt endast ut på tilläggslikviden.

text: Denna förenklade regel för julklappsbyten o.d. får användas även för byten efter årsskiftet av böcker eller annan vara, som omfattas av den föreslagna sänkningen av skattesatsen och som säljs före den 1 januari 2002, och innebär då följande.

text: Mervärdesskatten på den ursprungliga försäljningen ändras inte, men mervärdesskatt ska redovisas på eventuell tilläggslikvid. Eftersom bytet inte innebär att någon ny omsättning har skett ska de förhållanden som gällde vid den ursprungliga omsättning gälla även vid inbytet. I de fall den nya boken är dyrare än den inbytta medför detta att skattesatsen 25 % ska tillämpas på tilläggslikviden.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 117-99/120

title: Arkivverksamhet

text: Nyhet 2016-01-20:

text: Denna skrivelse upphör att gälla genom ställningstagande dnr

text: 131 26976-16/111

text: Sammanfattning

text: RSV:s brevsvar angående frågeställningar kring arkivverksamhet

text: Med anledning av Er förfrågan som inkommit till Riksskatteverket (RSV) dels per telefon och dels brevledes, har uppmärksammas frågeställningar och oklarheter kring gällande momsregler beträffande arkivverksamhet.

text: 1. Arkivverksamhet

text: RSV redogör för reglerna avseende skatteplikten för arkivverksamhet i avsnitt 19.2.3 i handledning för mervärdesskatt. Härav framgår följande:

text: 3 kap. 11 p. ML

text: Från skatteplikt undantas förvaring och tillhandahållande i arkivverksamhet av arkivhandlingar och uppgifter ur sådana handlingar, om verksamheten bedrivs av eller fortlöpande i mer än ringa omfattning understöds av det allmänna.

text: Vad som avses med understöd av det allmänna i mer än ringa omfattning framgår av avsnitt 19.2.2 ovan.

text: Bearbetning av arkivets egna handlingar omfattas däremot inte av undantaget och inte heller insamlande och bearbetande av extern information.

text: Arkivverksamhet som inte bedrivs av eller har stöd av det allmänna i den omfattning som angetts ovan är skattepliktig. Skattesatsen är 25 %.

text: Vidare återfinns en redogörelse i avsnitt 19.2.2 beträffande vad som avses med "understöd av det allmänna i mer än ringa omfattning":

text: Med det allmänna avses staten, landsting eller kommun. Vad som i ML avses med uttrycken staten och kommun framgår av

text: 1 kap. 16 §

text: ML. Ett riktmärke för vad som kan anses utgöra "mer än ringa omfattning" kan vara att verksamhetens intäkter kontinuerligt består till åtminstone tio procent av stöd från det allmänna (se

text: prop. 1996/97:10 s. 36

text: ). Med stöd får i detta sammanhang enligt nämnda proposition förstås alla typer av bidrag eller stöd som minskar verksamhetens behov av annan finansiering, t.ex. kontanta bidrag eller fri lokal.

text: Av Er redogörelse framgår att problem har uppkommit avseende tolkning av vad som avses med den i avsnitt 19.2.3 angivna bestämmelsen: "Bearbetning av arkivets egna handlingar omfattas inte av undantaget och inte heller insamlande och bearbetande av extern information." Ett förtydligande från RSV önskas därför.

text: 2. Bearbetning av arkivets egna handlingar

text: Bestämmelserna avseende arkivverksamhet återfinns i nuvarande

text: 3 kap. 11 § 3

text: ML. Motsvarande bestämmelse i GML var 8 § anv p 7 f). Av förarbeten till denna bestämmelse (

text: prop. 1989/90:111

text: sid 103) anges bl.a följande:

text: Arkiven har närmast till uppgift att förvara och hålla arkivhandlingar tillgängliga. Häri ingår ofta att tillhandahålla kopior av handlingarna. Det nu sagda bör omfattas av den föreslagna skattefriheten. Sådan uppdragsverksamhet som avser bearbetande av arkivets egna handlingar liksom insamlande och bearbetande av extern information bör däremot falla utanför det skattefria området.

text: Mot bakgrund av ovanstående uttalande i förarbeten "Sådan uppdragsverksamhet som avser bearbetning av arkivets egna handlingar", anser RSV att fall avses där bearbetning av arkivets egna handlingar sker på särskilt uppdrag från extern part, t.ex sammanställning av viss typ av data.

text: I beskrivet fall har ifrågasatts av Er om den särskilda avgift som tas ut av disciplinära skäl av de förbund vars material sparas i arkivet, kan omfattas av ovanstående skatteplikt. Den särskilda avgiften tas ut då visst förbund avvaktat med leverans av material och därför levererar en extra stor mängd material till arkivet vid enskilda tillfällen.

text: Sådana fall anser RSV inte avses i detta sammanhang och därför inte bör utgöra momspliktig bearbetning av arkivets handlingar.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 11756-01/110

title: Avdragsrätt för ingående mervärdesskatt på processkostnader i skatteärenden

text: Nytt: 2023-06-08

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-06-08, dnr

text: Med anledning av förfrågningar från skattemyndigheterna meddelar Riksskatteverket (RSV) följande synpunkter på rätten till avdrag för ingående mervärdesskatt på ombuds- och processkostnader i skatteärenden.

text: 1 Bakgrund

text: Regeringsrätten har i en dom avseende inkomsttaxering,

text: RÅ 2000 ref 66

text: , medgett ersättning för processkostnader i målet exklusive mervärdesskatt, med beaktande av partens rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt. Detta innebär att Regeringsrätten utgår från att avdragsrätt föreligger för ingående skatt på processkostnader i skattemål under förutsättning att det är fråga om någon som är skattskyldig alternativt återbetalningsberättigad.

text: Diskussionerna om avdragsrätt för ingående skatt på ombuds- och processkostnader har uppkommit i samband med en dom från kammarrätten i Stockholm meddelad 2001-06-15, mål nr. 4926-4927. Kammarrätten har i denna dom, avseende arbetsgivaravgifter, angett att ersättningen ska medges inklusive mervärdesskatt då avdragsrätt inte föreligger för ingående skatt på denna typ av kostnader. Kammarrätten har i sitt resonemang hänvisat till EG:s sjätte direktiv artikel 17.2, 17.3 och 17.5. Kammarrätten har även hänvisat till två domar från EG-domstolen,

text: (BLP Group) samt

text: (Midland bank). Av dessa domar framgår att för avdragsrätt enligt artikel 17.2 krävs att kostnaden är att hänföra till skattepliktiga transaktioner.

text: Med anledning av dessa domar har skattemyndigheterna begärt att få veta RSV:s syn på om avdragsrätt för ingående mervärdesskatt på ombuds- och processkostnader i skattemål ska medges.

text: 2 Gällande rätt

text: Huvudregeln för avdragsrätt återfinns i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML

text: 8 kap. 3 § första stycket

text: . Av detta stycke framgår att avdragsrätt föreligger för ingående skatt som hänför sig till kostnader i verksamhet som medför skattskyldighet.

text: Enligt sjätte direktivet artikel 17.2 medges avdrag för ingående skatt i den mån varorna eller tjänsterna används för den skattskyldiga personens skattepliktiga transaktioner.

text: Av sjätte direktivet artikel 17.5 framgår bland annat att när varor och tjänster är avsedda att användas av en skattskyldig person såväl för transaktioner på vilka mervärdesskatten är avdragsgill, som för transaktioner för vilka mervärdesskatten inte är avdragsgill, ska bara den andel av mervärdesskatten vara avdragsgill som kan hänföras till de förstnämnda transaktionerna.

text: I föregående avsnitt har redogjorts för en Regeringsrättsdom och en kammarrättsdom som behandlar avdragsrätt för ingående skatt på processkostnader.

text: EG-domstolen har fastslagit att artikel 17.2, 17.3 och 17.5 i sjätte direktivet ska tolkas så att det i princip krävs ett direkt och omedelbart samband mellan en viss ingående transaktion och en eller flera utgående transaktioner för vilka rätt till avdrag föreligger, för att avdragsrätt för ingående skatt ska tillerkännas den skattskyldige och för att avgöra omfattningen av en sådan rätt (se

text: , Midland bank, punkt 24 och

text: , Abbey National, punkt 26). Vidare framgår av dessa domar att enligt en för mervärdesskatteordningen grundläggande princip ska mervärdesskatt utgå vid alla transaktioner i tillverknings- och distributionsleden och avdrag medges för mervärdesskatt som direkt kan hänföras till de olika kostnadskomponenterna.

text: Av avgörandet Abbey National, punkt 35, framgår vidare principen att mervärdesskattesystemet ska vara fullständigt neutralt beträffande skattebördan för företagets hela ekonomiska verksamhet på villkor att nämnda verksamhet i sig är underkastad mervärdesskatt, och att den ekonomiske aktören inte får påföras kostnaden för mervärdesskatt inom ramen för sin ekonomiska verksamhet utan möjlighet till avdrag.

text: Av EG-domstolens avgörande

text: , Cibo Participations, punkt 33 framgår att avdragsrätt föreligger för en skattskyldig persons allmänna omkostnader då sådana kostnader utgör del av kostnadskomponenterna för ett företags produkter. Tjänsterna har i dessa fall i princip ett direkt och omedelbart samband med hela den skattskyldiges verksamhet.

text: 3 RSV:s bedömning

text: Med utgångspunkt av vad Regeringsrätten sagt i

text: RÅ 2000 ref 66

text: samt EG-domstolens uttalanden i domarna Midland bank, Abbey National och Cibo Participations gör RSV följande ställningstagande.

text: Ingående mervärdesskatt som hänför sig till ombuds- och övriga kostnader i samband med skatteprocesser får normalt anses ha ett sådant direkt och omedelbart samband med en mervärdesskattskyldigs verksamhet att avdragsrätt föreligger. Detta gäller oavsett om kostnaderna avser mål eller ärende om mervärdesskatt eller andra indirekta skatter, eller om direkta skatter (inklusive skatteavdrag för anställda) eller arbetsgivaravgifter. En förutsättning är dock att skatteprocessen avser skatt som den skattskyldige har att betala med anledning av den yrkesmässiga verksamhet som utgör grunden för hans skattskyldighet till mervärdesskatt.

text: Om processkostnaderna hänför sig till skatt som ska betalas med anledning av den yrkesmässiga verksamheten, men denna verksamhet som endast delvis medför skattskyldighet till mervärdesskatt, ska avdraget minskas i motsvarande mån.

text: Vad som här anges om kostnader för skatteprocesser bör enligt RSV:s mening även gälla andra kostnader för hantering av verksamhetens skatter, såsom kostnader i samband med deklaration eller betalning av skatt.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 11796-99/100

title: Nya regler om guld fr.o.m 2000-01-01

text: Nytt: 2007-03-22

text: Detta ställningstagande upphör att gälla eftersom bestämmelserna om identitetskontroll och fakturans innehåll har ändrats. I övrigt innehåller ställningstagandet information inför ikraftträdandet av de nya bestämmelserna om guld.

text: Sammanfattning

text: Handel med investeringsguld kommer att undantas från mervärdebeskattningen. Viss möjlighet till visst avdrag för ingående skatt föreligger dock. Det införs även en möjlighet till frivillig skattskyldighet och bestämmelser om omvänd skattskyldighet. Särskild identitetskonrollskyldighet samt skärpta krav vad gäller fakturans innehåll införs också.

text: Nya bestämmelser avseende mervärdesskatt på guld.

text: Allmänt

text: Variationerna i beskattningen av guld inom Europeiska Unionen (EU) har lett till konkurrenssnedvridningar mellan medlemsländerna. Det föreligger också stora problem med guldbedrägerier där gärningsmännen har utnyttjat medlemsländernas skilda regler för beskattning av denna vara. I Sverige införs därför fr.o.m. den 1 januari 2000 nya bestämmelser i

text: mervärdesskattelagen

text: ), ML, och i

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL, om beskattningen av guld (

text: samt SFS 1999:640 och 641).

text: Den svenska guldhandeln idag

text: I dag beskattas i princip all handel med guld i Sverige. Det gäller oavsett om guldet skall användas för investeringsändamål eller i industriellt syfte. I ML (3 kap. 23 § p.1 och 7) görs endast undantag för

text: guld som levereras till eller importeras av Sveriges riksbank

text: sedlar och mynt som är gällande betalningsmedel (dock inte för samlarföremål eller guldmynt som omsätts efter sitt metallvärde).

text: Skattefriheten är i bägge fallen förenad med återbetalningsrätt av ingående skatt (

text: 10 kap. 11 § 1 st.

text: ML).

text: De nya bestämmelser om investeringsguld

text: Från och med den 1 januari 2000 kommer handel med investeringsguld att undantas från mervärdebeskattningen (3 kap.10a § ML). Detta gäller även försäljning av värdepapper, representerande investeringsguld, som innebär att köparen får äganderätt eller en fordran på guldet. Från skatteplikt undantas även förmedling i annans namn av investeringsguld eller värdepapper representerande sådant guld.

text: Med investeringsguld avses

text: guldtacka eller platta med en vikt som godtas på någon av marknaderna för investeringsguld och med en finhalt av minst 995 tusendelar (oberoende av om guldet representeras av värdepapper eller inte), och

text: guldmynt som har en finhalt 900/1000, är präglat efter år1800, är eller har varit lagligt betalningsmedel, och vars försäljningspris normalt inte överstiger marknadsvärdet för guld med mer än 80%.

text: Mycket små tackor eller plattor på 1 gram eller mindre omfattas dock inte av skattebefrielsen, även om de skulle falla inom tillämpningsområdet för investeringsguld. - De säljs företrädesvis som guldföremål eller smycken. - Gränsvärdet har satts vid 1 gram för att neutralitet skall råda gentemot de allra minsta investeringsmynten i guld vilka kan väga så lite som ca. 1,5 gram.

text: Kriterierna för vad som skall anses som guldmynt har ställts i avsikt att begränsa skattefriheten till att endast omfatta mynt som omsätts i investeringssyfte. Mynt som säljs till överkurs på grund av att de är sällsynta eller har egenskaper som gör att de har ett numismatiskt värde omfattas därmed inte av definitionen. Värdet på sådana mynt är nämligen beroende av andra faktorer än värdet på den ingående metallen. Handeln med sådana mynt beskattas antingen enligt bestämmelserna om marginalvinstbeskattning för begagnade varor eller enligt ML:s allmänna bestämmelser (om säljaren valt detta).

text: Det är oundvikligt att vissa mynt som säljs för investeringsändamål kommer att hamna utanför tillämpningsområdet för skattefriheten. Det får dock inte finnas utrymme för någon gråzon mellan reglerna för begagnade varor och skattefriheten för investeringsmynt. För att förenkla tillämpningen och skapa säkerhet hos handlarna skall EU-kommissionen med hjälp av medlemsländerna årligen upprätta en förteckning över de mynt som omsätts på någon av guldmarknaderna inom gemenskapen. Varje medlemsland skall före den 1 juli varje år, med början år 1999, underrätta kommissionen om vilka mynt som uppfyller kriterierna för investeringsguld och som är föremål för handel i det egna landet. I Sverige är det riksskatteverket (RSV) som skall upprätta förteckningen.

text: Med ledning av informationen från medlemsländerna skall kommissionen före den 1 december varje år (med början i år) offentliggöra en fullständig förteckning över dessa mynt i C-serien av EG:s officiella tidning. De mynt som omfattas av förteckningen skall, av samtliga medlemsländer, anses uppfylla kriterierna för investeringsguld under hela det år som förteckningen gäller. Förteckningen påverkar dock inte möjligheten att från fall till fall bevilja skattebefrielse för omsättning av nypräglade eller andra guldmynt som inte omfattas av förteckningen men som uppfyller direktivets kriterier för investeringsguld.

text: Frivillig skattskyldighet

text: Skattefriheten för transaktioner med investeringsguld är som huvudregel inte förenad med någon återbetalningsrätt av ingående skatt. En sådan dold skatt leder dock till s.k. kumulativa effekter i handeln mellan näringsidkare, vilket i sin tur påverkar priset på investeringsguldet. För att undvika detta införs (3 kap. 10b § ML) en möjlighet för vissa näringsidkare att bli skattskyldiga för omsättningen till en annan näringsidkare (s.k. frivillig skattskyldighet), nämligen en säljande näringsidkare som

text: producerar investeringsguld eller

text: omvandlar guld till investeringsguld, eller

text: i sin yrkesverksamhet normalt tillhandahåller guld för industriändamål.

text: När en frivilligt skattskyldig säljare anlitar ett ombud har även ombudet rätt till frivillig skattskyldighet (3 kap. 10c § ML).

text: Det förhållandet att någon valt att bli skattskyldig skall framgå av fakturan, t.ex. genom en hänvisning till tillämpligt lagrum i ML (dvs.3 kap.10 b § eller 10 c §).

text: Möjligheten att bli frivilligt skattskyldig är utformad så att näringsidkaren får välja om en specifik omsättning skall omfattas av skattefriheten eller inte. Det krävs inte något särskilt beslut av skattemyndigheten för att man skall bli frivilligt skattskyldig.

text: Den som redan registrerad redovisar försäljningen i sin skattedeklaration. Den som inte är registrerad, och vill utnyttja möjligheten till frivillig skattskyldighet, skall anmäla sig för registrering hos skattemyndigheten på vanlig sätt, dvs. genom en "Skatte- och avgiftsanmälan".

text: Rätt till återbetalning/avdrag

text: Den kompensation som skall utgå för mervärdesskatteutgifter hänförliga till skattefri omsättning har i ML utformats som en återbetalningsrätt av ingående skatt till icke skattskyldiga. Dessa bestämmelser finns i

text: 10 kap.

text: ML Av

text: 19 kap. 12 §

text: ML framgår att rätten till återbetalning av ingående skatt följer samma regler som gäller för avdrag för ingående skatt.

text: Vid skattefri omsättning av investeringsguld föreligger fyra möjligheter till återbetaning av ingående skatt, nämligen avseende:

text: 1. förvärv av investeringsguld, dvs. i de fall guldet köpts av någon som är frivilligt skattskyldig (11c § 1 p),

text: 2. förvärv och import av sådant annat guld än investeringsguld som krävts för framställningen av investeringsguldet (11c § 2 p), eller

text: 3. förvärv av bearbetningstjänster som innebär en förändring av form, vikt eller finhalt av guld(inbegripet investeringsguld), dvs. arbete på guld som skall förvandlas till investeringsguld eller på investeringsguld (11c § 3 p), även ingående skatt hänförlig till stämpling omfattas av denna punkt.

text: Rätten till återbetalning är, i dessa tre fall, är inte så omfattande som den avdragsrätt som föreligger för den som är frivilligt skattskyldig. Återbetalningsrätten omfattar exempelvis inte kringkostnader. För att inte alltför mycket missgynna producenter och förädlare som inte har någon möjlighet att utnyttja rätten till frivillig skattskyldighet t.ex. vid försäljning till privatpersoner, införs en något vidare återbetalningsrätt (11d §) - dock inte av samma omfattning som den har som är frivilligt skattskyldig - nämligen

text: 4. för förvärv eller import av varor eller tjänster som är knutna till framställning eller omvandling av investeringsguld.

text: Med varor knutna till produktionen avses även fastigheter. I övrigt skall denna något vidare återbetalningsrätt tillämpas restriktivt och inte omfatta "overhead"-kostnader i form av exempelvis kostnader för marknadsföring eller administration. Inte heller banker eller finansinstitut har rått till återbetalning för ingående skatt hänförlig till sådana kostnader vid omsättning av investeringsguld till investerare.

text: I samtliga fyra fall förutsätter rätten till återbetalning att guldet faktiskt säljs vidare som investeringsguld, dvs. att det sker en efterföljande skattefri omsättning av investeringsguld.

text: Den som säljer investeringsguld vidare genom export har rätt till återbetalning i samma omfattning och på samma premisser som i de ovan angivna fyra fallen.

text: Den som är frivilligt skattskyldig har avdragsrätt för all ingåendes skatt hänförlig till förvärv för verksamheten (

text: 8 kap.

text: ML).

text: Identitetskontroll

text: I SBL införs en särskild skyldighet, för den som säljer investeringsguld, att identifiera kunden vid transaktioner överstigande 10 000 kr (14 kap. 1a § SBL). De handlingar eller uppgifter som använts vid identitetskontrollen skall bevaras under sju år. Den som är skyldig att utföra identitetskontrollen skall kunna föreläggas att lämna uppgifter som rör kontrollen.

text: Vid kontrollen skall, om köparen inte överlämnar en kopia av sitt F-skattebevis, säljaren föra anteckningar om

text: vad transaktionen avser, och

text: köparens namn, personnummer, adress telefonnummer samt för juridisk person även uppgift om firma och organisationsnummer.

text: Kontrollskyldighet föreligger vid omsättning inom Sverige, omsättning till annat EG-land och vid import. Däremot behöver uppgifter om köparens identitet inte lämnas vid export.

text: Den som åsidosätter skyldigheten att identifiera kunden skall, av skattemyndigheten, påföras en kontrollavgift på 2000 kr för varje tillfälle då skyldigheten inte fullgjorts. Befrielse från kontrollavgift kan medges om det framstår som uppenbart oskäligt att ta ut den.

text: Vad gäller dokumentationsplikten bör även påpekas att en deklarationsskyldig handlare med investeringsguld är skyldig att föra anteckningar för kontroll av mervärdesbeskattningen (

text: 14 kap. 2 § 1 st.

text: SBL). En sådan handlare är även skyldiga att i bokföringen löpande notera alla affärshändelser oavsett deras storlek och tillse att verifikationer finns till alla bokföringsposter (5 kap. i den nya bokföringslag som träder i kraft den 1 januari 2000).

text: Omvänd skattskyldighet

text: Fr.o.m. den 1 januari 2000 införs även omvänd skattskyldighet i vissa fall vid handel med guld (1 kap. 2 § 4a ML). Med omvänd skattskyldighet förstås att köparen är skattskyldig för omsättningen i stället för säljaren Omvänd skattskyldigheten föreligger redan i dag i vissa fall, t.ex. vid omsättning av tjänster som omfattas av

text: 5 kap. 7 §

text: ML.

text: Förutsatt att både säljare och köpare är näringsidkare och båda är eller skall - som en konsekvens av transaktionen – vara registrerade för mervärdesskatt här, är köparen skattskyldig vid omsättning av

text: guldmaterial eller halvfärdiga produkter med en finhalt av minst 325 tusendelar eller

text: vid omsättning av investeringsguld där säljaren har utnyttjat rätten till skattskyldighet

text: Med guldmaterial med en renhet av minst 325 tusendelar avses allt guld som svarar mot detta kriterium oavsett om guldet har formen av guldtackor, guldmynt eller någon annan form, såsom granulat eller demolerat guld.

text: Omsättning av guldtackor och guldmynt som uppfyller kriterierna för investeringsguld är skattefri. Omvänd skattskyldighet kan då endast bli aktuell om säljaren utnyttjat rätten till frivillig skattskyldighet.

text: Att det föreligger en omvänd skattskyldighet måste framgå av fakturan (se nedan).

text: Den omvända skattskyldigheten innebär att köparen blir skattskyldigt för omsättningen och kall redovisa skatten (s.k. förvärvsskatt), beräknad på det fakturerade värdet, som en utgående skatt. Köparen får samtidigt göra avdrag för förvärvsskatten såsom en ingående skatt.

text: Nya krav på fakturans innehåll

text: Väljer säljaren att bli frivilligt skattskyldig för en omsättning, skall detta framgå av fakturan (11 kap.5b § 1 st. ML). Är bestämmelserna om omvänd skattskyldighet tillämpliga på omsättningen skall även detta framgå av fakturan samt även säljarens registreringsnummer till mervärdesskatt (11 kap 5b § 2 st. stycket). – Redan enligt nu gällande bestämmelser skall köparens registreringsnummer till mervärdesskatt framgå av fakturan (

text: 11 kap. 5 § 1 st. 6 p.

text: ML).

text: - Utöver vad som krävs enligt nu gällande bestämmelser (

text: 11 kap. 5 §

text: ML) skall fakturan innehålla uppgift om finhalt, serienummer och tillverkarens namn. Beträffande tackguld skall fakturan även innehålla uppgift om att det är fråga om investeringsguld. Föreskrifter om detta kommer att meddelas av RSV.

text: Handel mellan EU-länder

text: När en svensk näringsidkare, som inte valt att bli skattskyldig för transaktionen, säljer investeringsguld, till någon i ett annat EU-land och guldet skall transporteras till köparen, skall säljaren endast redovisa detta som skattefri omsättning på rad 12 i skattedeklarationen För närmare upplysningar om hur redovisningen skall göras, se Riksskatteverkets broschyr " Skattekonto för företagare(RSV 409).

text: Har säljaren istället valt att försäljningen i fråga skall omfattas av den frivilliga skattskyldigheten gäller de allmänna bestämmelser om handel mellan EU - länder För närmare information om dessa bestämmelser, se Riksskatteverkets Broschyr "Mervärdesskatt – EG-handel (RSV 558).


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 11805-99/100

title: Mervärdesskatt - upplåtelse av torg- och marknadsplatser m.m.

text: Nytt: 2018-09-06

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Tillgång till lokal för kortare tid som en del av ett enda sammansatt tillhandahållande; mervärdesskatt, dnr

text: 202 339665-18/111

text: Samtliga skattemyndigheter

text: 1 Bakgrund

text: Riksskatteverket (RSV) har uppmärksammat att det hos skattemyndigheterna förekommer olikformig behandling beträffande mervärdesbeskattning av omsättning av tjänster avseende upplåtelser av torg- och marknadsplatser. Denna skrivelse behandlar därför beskattning av sådana tjänster. Däremot tas inte frågor upp avseende tjänster beträffande mässor eftersom RSV i en skrivelse den 29 oktober 1998 behandlat mervärdesskatt på mässarrangörs tillhandahållande av tjänster till utställare.

text: Upplåtelser av torg- och marknadsplatser förekommer vid bl.a. vanlig torghandel, vid särskilt anordnade marknader och vid arrangemang i form av festivaler i städerna t. ex. Göteborgskalaset. Karaktären på den eller de tjänster som tillhandahålls vid dessa tillfällen varierar från fall till fall, vilket får till följd att en individuell bedömning måste göras vid mervärdesbeskattningen utifrån vad som tillhandahålls i det enskilda fallet.

text: RSV anser att frågor om skatteplikt för upplåtelse av torg- och marknadsplatser bör bedömas utifrån följande kriterier.

text: 2 Lagstiftning

text: Mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, förskriver en generell skatteplikt för omsättning av varor och tjänster.

text: Skattskyldig är enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 1

text: ML jämfört med

text: 1 kap. 1 § första stycket 1 nämnda lag

text: den som inom landet omsätter skattepliktiga varor eller tjänster.

text: Enligt

text: 3 kap. 1 § första stycket

text: ML är omsättning av varor och tjänster samt import skattepliktiga om inget annat anges i kapitlet. Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: ML undantas från skatteplikt omsättning av fastigheter samt överlåtelse och upplåtelse av arrenden, hyresrätter, bostadsrätter, tomträtter servitutsrätter och andra rättigheter till fastigheter.

text: Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: ML föreligger undantag från skatteplikt för upplåtelse av arrende, hyresrätt, bostadsrätt, tomträtt, servitutsrätt eller annan rättighet till fastighet eller del av fastighet. I

text: 3 kap. 3 §

text: ML föreskrivs att undantaget från skatteplikt inte omfattar viss omsättning på fastighetsområdet, däribland upplåtelse eller överlåtelse av verksamhetstillbehör, upplåtelse eller överlåtelse av rätt till jordbruksarrende m.m. rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser och motsvarande i campingverksamhet, upplåtelse av parkeringsplats i parkeringsverksamhet, upplåtelse för fartyg av hamnar eller för luftfartyg av flygplatser samt upplåtelse av förvaringsboxar.

text: Vidare föreskrivs i 3 kap. 3 § andra och tredje styckena ML att undantaget från skatteplikt inte omfattar en fastighetsägares uthyrning av byggnader eller andra anläggningar som utgör fastighet och inte heller hans upplåtelse av bostadsrätt, s.k. frivillig skattskyldighet.

text: Av

text: prop 1989/90:111, s. 196

text: framgår att undantaget från skatteplikt avser i princip transaktioner, vars huvudsakliga innebörd är att upplåtaren ställer fastigheten eller del därav till rättighetshavarens förfogande.

text: RSV Im 1993:4

text: RSV rekommendationer m.m. om mervärdesskatt för upplåtelse av rättighet till fastighet eller del därav enligt lagen (

text: ) om mervärdeskatt (RSV Im 1993:4) gäller fortfarande. Såvitt nu är i fråga är följande rekommendation av intresse.

text: 3 Rekommendation

text: Tillhandahållande av enbart mark för torg- och marknadsplatser får anses utgöra skattefri upplåtelse av fastighet. För att skatteplikt skall ifrågakomma måste upplåtelsen till huvudsaklig del avse särskilda anordningar, t. ex. dyrbarare montrar eller andra tjänster.

text: Upplåtandet av enbart mark för torg- och marknadsplatser är således hänförligt till begreppet skattefri upplåtelse av fastighet. Därför skall någon mervärdesskatt överhuvudtaget inte utgå i dessa situationer. Upplåtelsen anses således enbart gälla mark.

text: Om i samband med upplåtelser av torg- och marknadsplatser även tillhandahålls marknadsstånd av enklare beskaffenhet anses även de tillhandahållandena ingå i den skattefria uthyrningen av mark.

text: 4 RSV:s kompletterande bedömningar

text: Ovannämnda fall är enligt RSV:s bedömning de mest frekventa. Någon skatteplikt föreligger alltså inte i sådana fall.

text: Av den nämnda rekommendationen framgår att då fastighetsupplåtelsen endast kan anses utgöra ett underordnat led i annan skattepliktigt tillhandahållande bör hela vederlaget tas upp till beskattning.

text: I övriga fall då varken marken är det huvudsakliga tillhandahållandet eller den utgör ett underordnat led i upplåtelse av annan tjänst bör en uppdelning av beskattningsunderlaget ske mellan markupplåtelse och andra tjänster.Andra tjänster kan bestå av marknadsföring för arrangemanget i form av t.ex. reklam i olika medier som tidningar, tidskrifter, radio, TV, tillhandahållande av toaletter, vatten, parkeringsplatser, transporter, artistuppträdande, underhållning, dansbanor, vakter.

text: Det måste framhållas att bedömningen av frågan om skatteplikt för torg- och marknadsplatser inte påverkas av frågan hur entréavgifter till festivalområdet beskattas. Vidare gäller motsatsvis att beskattningen av torg- och marknadsplatser inte skall påverka bedömningen av bekskattningsfrågan för entréavgifterna.

text: Upplåtelse av försäljningsplats i lokal

text: I detta sammanhang finns även anledning att behandla beskattning av försäljningsplats i lokal. Om t.ex. ett bord i en lokal hyrs ut får en sådan uthyrning anses som uthyrning av fastighet. Den är följaktligen inte skattepliktig.

text: Den som har frågor med anledning av denna skrivelse kan vända sig till i första hand Conny Svensson, Regionskattekontoret, Skattemyndigheten i Göteborg, telefon 031-743 5001 eller Leif Krafft, Riksskatteverket, telefon 08- 764 83 10.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 12012-99/100

title: Kommentatorstjänster

text: Nytt: 2006-01-18

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och får anses ersatt av ställningstagandet Utövande konstnärer m.m., dnr

text: 131 655475-05/111

text: Sammanfattning

text: Skrivelsen behandlar kommentatorstjänster och frågeställningen kring om dessa tjänster kan anses utgöra ett verk som faller in under

text: upphovsrättslagens

text: skydd. Vidare tas även frågan om omsättningsland upp.

text: Riksskatteverket (RSV) har mottagit frågeställningar kring tillämplig skattesats enligt

text: mervärdesskattelagen

text: ), ML, avseende kommentatorstjänster.

text: 1 Bakgrund

text: Frågeställningar har uppkommit avseende tillämplig skattesats vid tillhandahållande av sportkommentatorstjänster i TV. I detta sammanhang har ifrågasatts huruvida tjänsten kan anses utgöra upplåtelse av rättighet som omfattas av lagen (

text: ) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, URL eller om tjänsten istället ska anses utgöra en annan typ av tjänst t.ex informations- eller administrativ tjänst. Vidare har även frågan om omsättningsland ställts.

text: Mervärdesskattelagen

text: Enligt bestämmelsen i 7 kap. 1 § tredje st. p. 4 ML tas skatt ut med 6 procent av beskattningsunderlaget för upplåtelse eller överlåtelse av rättigheter som omfattas av 1, 4 eller 5 §§ URL dock inte när det är fråga om fotografier, reklamalster, system och program för automatisk databehandling eller film, videogram eller annan jämförlig upptagning som avser information,"

text: Avseende informations- eller administrationstjänst tas skatt ut med 25 % av beskattningsunderlaget enligt

text: 7 kap. 1 § 1 st.

text: ML.

text: I beskrivna frågeställningar ifrågasätts främst huruvida kommentatorns tjänst kan anses utgöra ett verk som faller in under

text: upphovsrättslagens

text: skydd. Svårigheten ligger således bl.a i att bedöma verkshöjden i sådana fall. Vidare ifrågasätt om hela beskattningsunderlaget kan anses utgöra ersättning för rättighetsöverlåtelsen.

text: Frågan om kommentatorernas tjänster liknar i viss mån frågorna om programledares tjänster. En dom från Regeringsrätten, RR har det senaste året behandlat denna frågeställning.

text: 3 RR dom avseende programledartjänster

text: I RR:s dom 1999-04-06 (avseende ett överklagat förhandsbesked ) behandlades frågan om hur mycket av en verksamhet, som ett bolag tillhandahöll ett TV-bolag, skulle anses omfattas av URL. Verksamheten bestod i tjänster avseende dels producent- och programledarfunktioner för TV-program dels överlåtelse och upplåtelse av vissa rättigheter.

text: Skatterättsnämnden, SRN redogjorde i sitt förhandsbesked (1998-01-14) bl.a för innehållet i

text: 1 §

text: URL enligt följande:

text: "Enligt

text: 1 §

text: URL har den som skapat ett litterärt eller konstnärligt verk upphovsrätt till verket. För att upphovsrättsligt skydd skall föreligga krävs ett visst mått av självständighet och originalitet hos produkten. I ordet verk ligger ett krav på en självständigt skapande insats, som från det skyddade området avskiljer enklare produkter, exempelvis ett blott registrerande i bild och ljud av ett händelseförlopp (

text: prop. 1960:17 s. 43

text: ). Ett verk, om det uppfyller dessa kvalifikationer, åtnjuter skydd även om det är fråga om ett s.k. ofixerat verk, dvs. ett verk som inte har tagits upp på ett materiellt underlag. Till detta slags verk räknas bl.a. direktsänd television (jfr

text: prop. 1973:15 s. 75

text: SRN fann (majoriteten) att

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 4

text: ML var tillämpligt på bolagets tillhandahållande och att beskattningsunderlaget utgjorde 6 procent av hela det vederlag som bolaget uppbar enligt avtalet.

text: RR, som ändrade SRN:s förhandsbesked till viss del, fann att en betydande del av bolagets prestationer avsåg tillhandahållande av producent- och programledartjänster för vilka skatt ska tas ut med 25 procent av beskattningsunderlaget. Endast en mindre del av prestationerna skulle anses avse överlåtelse av upphovsrätt för vilken skatt ska tas ut med 6 procent av beskattningsunderlaget.

text: I målet framgick i huvudsak följande om sökandes verksamhet. Bolaget ställde programledare och producent till förfogande för TV-program enligt fastlagda programplaner. Dessa uppdrag utfördes självständigt av bolaget. Bolaget skulle upprätta programpolicy inför varje programgenomgång. I uppdraget ingick vidare att vidareutveckla och finna nya former för programmen. Parterna (bolaget och TV-bolaget) skulle regelbundet samråda och hålla varandra informerade. Ersättningar för utförda uppdrag i enlighet med avtalet inkluderade med iakttagande av upphovsmans ideella rätt, fri förfoganderätt för TV-bolaget för genom avtalet utförda prestationer.

text: RR bedömde, mot bakgrund av avtal och övrig information i fallet, att tyngdpunkten i prestationerna fick anses ligga i utförandet av program- och producenttjänster för planering och genomförande av programmen i avtalet. Programmet bedömdes samtidigt som hänförligt till upphovsrättsligt skyddat verk och att programledarens insats fick till en del anses vara av sådan skapande karaktär att denne var att betrakta som en av upphovsmännen till programmen. Att avtalet med hänsyn till sistnämnda förhållanden reglerar frågan om överlåtelse till TV-bolaget av upphovsrätt till programmen kan emellertid inte leda till att detta inslag i avtalet framstår som det centrala när bedömning skall ske av de avtalade prestationerna för bestämmande av skattesats och beskattningsunderlag i mervärdesskattehänseende.

text: RR fann att beskattningsunderlaget skulle fastställas för vardera slaget av prestation. Om beskattningsunderlaget inte kunde fastställas på sådant sätt, skulle detta bestämmas genom skälig grund.

text: 4 RSV:s bedömning

text: 4.1 Typ av tjänst

text: RSV anger i MHL (se avsnitt 19.3.1.2) att litterära verk främst är framställningar i ord, men att det även kan avse alster uttryckta i siffror eller binära tal. Framställningarna kan vara talade, skrivna eller tryckta. Vidare anges att journalisters verk (artiklar) som publiceras i dagstidningar eller tidskrifter, i stort sett alltid är föremål för skydd. Enkla nyhets-meddelanden i radio och press omfattas däremot inte av upphovsrätt.

text: RSV menar att en särskild bedömning i det enskilda fallet måste ske huruvida tjänsten kan anses utgöra ett skyddat verk (självständigt skapande insats) eller om det kan anses motsvara ett enklare nyhetsmeddelande. I de fall tjänsten anses utgöra skyddat verk, måste en bedömning av avtalet ske huruvida även andra tjänster tillhandahålls t.ex administrations- eller informationstjänster. Vidare måste bedömas vari tyngdpunkten i prestationen ligger. Om olika prestationer anses föreligga bör således en utbrytning av de olika tjänsterna ske innan beskattningsunderlaget fastställs för vardera slag av prestation. Om beskattningsunderlaget inte kan fastställas på sådant sätt ska det bestämmas genom skälig grund.

text: 4.2 Omsättningsland

text: I de fall det är fråga om transaktioner mellan olika länder ska beskattningsland avseende överlåtelse eller upplåtelse av upphovsrätter, administrations- och informationstjänster bedömas enligt

text: 5 kap. 7 § 2 st.

text: ML.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 12013-99/100

title: Museum

text: Nytt: 2006-03-27

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och får anses ersatt av ställningstagandet Vissa frågor om mervärdesskatt i museiverksamhet, dnr

text: 131 483423-05/111

text: Sammanfattning

text: Skrivelsen behandlar frågeställningen kring tillämplig definition av museum i mervärdesskattehänseende.

text: Riksskatteverket (RSV) har mottagit frågeställningar kring tillämplig definition av museum i mervärdesskattehänseende.

text: 1 Gällande mervärdesskatteregler

text: Enligt bestämmelsen i

text: 3 kap. 11 § 4 p. mervärdesskattelagen

text: ),ML, undantas från skatteplikt anordnande i museiverksamhet av utställningar för allmänheten och tillhandehållande i museiverksamhet av föremål för utställningar, om verksamheten bedrivs av eller fortlöpande i mer än ringa omfattning understöds av det allmänna.

text: Museiverksamhet som inte bedrivs av eller har stöd av det allmänna i den omfattning som angetts ovan är skattepliktig. Skattesatsen är 6 % enligt bestämmelsen i

text: 7 kap. 1 § 3 st. 3 p.

text: 2 Begreppet museum

text: Begreppet museiverksamhet är varken definierat i lagtexten eller i förarbetena. RSV anser att i avsaknad av en definition bör vägledning om vad som avses med museiverksamhet sökas i Statens kulturråds definition av museum enligt deras tidskrift Museistatistiken 1999:1:

text: "Enligt den definition av museer som fastställts av the International Council of Museums (ICOM) ska en museiinstitution uppfylla vissa kriterier:

text: ett museum är en institution som genom förvärv och bevarande, forskning och dokumentation, förmedling och undervisning ska främja förståelsen av det kulturella arvet och fördjupa kunskaperna om samhällets framväxt och dess situation i dag

text: samlingar och verksamhet ska vara garanterade ett framtida bestånd

text: verksamheten ska ledas av yrkesutbildad personal

text: vara allmänt tillgänglig och öppen för offentlig insyn" RSV anser således att vid bedömning av huruvida en verksamhet kan anses utgöra museiverksamhet i momshänseende eller inte, bör en samlad bedömning göras av de ovanstående kriterierna.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 12027-99/100

title: Mäklararvode vid fastighetsförsäljning

text: Nytt: 2001-08-10

text: Detta ställningstagande har upphört att gälla och ersatts av ställningstagandet Avdragsrätt för fastighetsmäklararvode, dnr

text: Sammanfattning

text: Skrivelsen behandlar fråga om avdrag för ingående mervärdesskatt på mäklararvode vid fastighetsförsäljning.

text: Fråga om avdrag för ingående mervärdesskatt på mäklararvode vid fastighetsförsäljning

text: Huvudregeln om rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt finns i

text: 8 kap. 3 § första stycket mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Regeln innebär i huvudsak att den som är skattskyldig har rätt att göra avdrag för ingående moms på förvärv eller import för den verksamhet som medför skattskyldighet. Med "verksamhet som medför skattskyldighet" förstås enligt

text: 1 kap. 7 § andra stycket

text: ML sådan verksamhet i vilken omsättningen av varor eller tjänster medför skattskyldighet enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 1

text: ML. Enligt sistnämnda bestämmelse, jämfört med samma kapitels 1 § första stycke 1 avser, med vissa här ej aktuella undantag, skattskyldigheten sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och görs i en yrkesmässig verksamhet.

text: Av huvudregeln framgår således att avdragsrätten begränsas till ingående skatt på förvärv i en verksamhet som medför skattskyldighet, dvs. i enlighet med det ovan sagda för skattepliktiga omsättningar av varor eller tjänster inom ramen för en yrkesmässig verksamhet.

text: I förarbetena till ML uttalas beträffande den aktuella bestämmelsen i 8 kap. 3 § första stycket bl.a. följande. Den föreslagna 3 § ger avdragsrätt endast för sådan ingående skatt som hänför sig till förvärv eller sådan införsel av varor eller tjänster i den verksamhet som medför skattskyldighet. En vara eller tjänst är att anse som förvärvad eller införd i en sådan verksamhet endast i den mån varan eller tjänsten skall användas eller förbrukas i verksamheten (

text: prop. 1993/94:99 s. 209

text: Innebörden av huvudregeln för avdragsrätt i

text: 8 kap. 3 §

text: ML skall tolkas mot bakgrund av i första hand artikel 17 punkt 2 i sjätte mervärdesskattedirektivet (

text: ) enligt vilken avdragsrätten i princip begränsas till mervärdesskatt på varor och tjänster i och för skattepliktiga transaktioner. För att rätt till avdrag skall anses föreligga enligt direktivet förutsätts att varorna och tjänsterna skall ha en direkt och omedelbar anknytning till skattepliktiga transaktioner och att endast den ingående skatt som bärs direkt av de olika kostnadskomponenterna i en skattepliktig transaktion får dras av.

text: Av den lämnade redogörelsen för ML:s och sjätte direktivets grundläggande bestämmelser om avdragsrätt framgår att en förutsättning för att avdrag för ingående skatt skall medges är att skatten kan anses hänförlig till en av den skattskyldige bedriven verksamhet bestående av mervärdesskattepliktiga transaktioner.

text: I EG-domstolens

text: mål C-4/94

text: BLP Group plc mot Commissioners of Customs and Excise vägrades ett moderbolag med koncerngemensamma funktioner avdrag för kostnader hänförliga till försäljning av aktier i dotterbolag eftersom en skattefri transaktion ansågs föreligga till vilken kostnaderna ansågs direkt hänförliga (jfr. punkterna 19, 21 och 25).

text: Skatterättsnämnden har i ett meddelat förhandsbesked den 16 november 1999 prövat en fråga om avdragsrätt. Nämnden fann därvid bl.a. att i mervärdesskattehänseende kunde inte förvärv för anskaffning för att tillföra ett bolag aktiekapital eller för att notera ett bolags aktier på börs anses ha ett sådant direkt eller omedelbart samband med ett bolags verksamhet sådan den kommer till uttryck i skattepliktiga omsättningar att ingående skatt som belöper på förvärven är avdragsgill. I stället fick enligt nämndens mening sådana förvärv anses gjorda utom ramen för den av bolaget bedrivna verksamhet som omfattas av mervärdesskattesystemet.

text: Mot bakgrund av det anförda fann nämnden att bolaget inte hade rätt till avdrag för ingående skatt som hänförde sig till den i anknytning till nyemissionen betalade registreringsavgiften och årliga avgiften till Stockholms fondbörs eller den ingående skatt som hänför sig till avgifterna till Värdepapperscentralen.

text: Omsättning av fastighet är enligt

text: 3 kap. 2 §

text: ML undantagen från skatteplikt. Avdrag för ingående mervärdesskatt som belöper på kostnader i samband med sådan omsättning bör till följd härav inte medges. Mäklararvoden är exempel på sådan kostnad som har en direkt koppling till omsättning av fastighet.

text: Med beaktande av det förändrade rättsläget anser Riksskatteverket(RSV) att rätt inte föreligger till avdrag för ingående mervärdesskatt belöpande på mäklararvode vid fastighetsförsäljning. Detta ställningstagande från RSV:s sida innebär således att RSV:s ställningstagande i RSV:s skrivelse den 14 november 1991 (dnr 19452-91/D29) inte längre gäller.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 12413-01/120

title: Mervärdesskatt på begravningsuppdrag - ett förtydligande

text: Nytt: 2004-03-22

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Mervärdesskatt på varor och tjänster i samband med begravning, dnr

text: 130 4134-04/1152

text: Sammanfattning

text: Sveriges begravningsbyråers förbund (SBF) har med anledning av riksskatteverkets (RSV) svar 2001-10-29 på tidigare ställd fråga begärt förtydligande avseende vissa frågor.

text: 1 Sång- och/eller musikframträdanden

text: Frågan avser hanteringen av sång- och/eller musikframträdanden. Frågan gäller om någon som i egenskap av ombud till dödsboet, exempelvis en privatperson, arbetsgivare eller advokatfirma, upphandlar tjänsten måste påföra mervärdesskatt. Tillåts begravningsbyrån uppträda som dödsboets ombud och därmed hantera kostnaden som utlägg. Betalningsansvaret åvilar sålunda dödsboet.

text: Vad som avses med utlägg framgår av RSV:s svar avsnitt 3 till SBF daterat 2001-10-29. Här framgår att för att det ska kunna vara fråga om utlägg krävs bland annat att kunden är betalningsansvarig gentemot säljaren. Vidare ska inte kostnaden kunna ses som en kostnadskomponent i begravningsbyråns verksamhet. Bokföringen bör rätteligen göras via ett avräkningskonto eller ett liknande ej resultatpåverkande konto. I det fall som SBF tar upp i sin fråga menar SBF att betalningsansvaret gentemot sångaren/musikern åvilar dödsboet. RSV anser att ursprungsfakturan från sångaren/musikern bör vara utställd till dödsboet. För det fall det är fråga om ett anställningsförhållande föreligger detta mellan sångaren/musikern och dödsboet. Om så är fallet och övriga förutsättningar som angetts i RSV:s tidigare brevsvar rörande utlägg är uppfyllda förekommer ett utlägg.

text: Då en utläggssituation föreligger i enlighet med

text: mervärdesskattelagen

text: ska inte begravningsbyrån påföra utgående skatt. Vidare föreligger heller ingen avdragsrätt för begravningsbyrån för eventuell ingående skatt på den ursprungsfaktura som utlägget avser. För att den egentliga köparen, dvs. dödsboet, ska ha avdragsrätt krävs att fakturan uppfyller de krav som åläggs enligt

text: mervärdesskattelagen

text: . Ett av dessa krav är att ursprungsfakturan faktiskt utställts på den egentliga köparen, dvs. dödsboet.

text: RSV anser inte att det finns någon formell skyldighet för begravningsbyrån att informera om ett anställningsförhållande som kan komma i fråga mellan två andra parter. Ett dödsbo som anställer en person, exempelvis en sångare, är däremot skyldig att informera sig om de regler som gäller avseende detta.

text: 2 Transport av avliden

text: Frågan rörande transport av avliden avser också huruvida begravningsbyrån kan vara ombud och om kostnaden kan behandlas som ett utlägg.

text: Vad gäller svaret hänvisas till vad som anförts under fråga 1.

text: 3 Vissa transporter

text: Frågan gäller vissa transporter av avlidna som av begravningsentreprenörerna upphandlas från begravningsbyråerna. Blir det någon skillnad om tjänsterna säljs separat.

text: Transporttjänster som begravningsbyrån upphandlar från transportör bör vara belagda med en skattesats om 6 %. Detsamma gäller separata sådana tjänster som entreprenören säljer till begravningshuvudman. I de fall tjänsten även innefattar sänkningen ner i graven måste bedömning göras om denna tjänst kan anses vara underordnad transporttjänsten och därmed ingå i tillhandahållandet med skattesats om 6 %. Det kan tilläggas att när begravningsbyrån säljer transporttjänster, liksom tjänster avseende sänkning i graven, till ett dödsbo som en del av det totala tillhandahållandet får de anses ingå i begravningstillhandahållandet vilket framgår av tidigare utsänt brevsvar daterat 2001-10-29.

text: Om en transporttjänst debiteras separat från begravningsbyrån efter separat beställning, t.ex. transport av urna som beställts att utföras viss tid efter begravningsceremonin, eller nödvändig bårtransport som utförts innan beställning av begravningsarrangemangen påbörjas, bör det anses kunna vara fråga om en persontransporttjänst med en skattesats om 6 %.

text: 4 Tjänster till utlandet

text: Frågan avser ett förtydligande av hur begravningsuppdrag som rör utlandet ska behandlas.

text: Som RSV har angett i brevsvar daterat 2001-10-29 får begravningsuppdrag anses vara ett tillhandahållande som omfattas av huvudregeln i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML

text: 5 kap. 8 §

text: . Detta innebär att om säljaren (dvs. begravningsbyrån) har ett fast driftställe i Sverige får tjänsten anses vara omsatt inom landet. Mervärdesskatt ska då utgå på tillhandahållandet. Det har ingen betydelse vem som är köpare av tjänsten eller var själva tjänsten har utförts.

text: Om tillhandahållandet endast avser en transporttjänst av avliden ska omsättningsland bedömas utifrån ML

text: 5 kap. 5 §

text: . I och med att transporten till någon del går till utlandet har denna tjänst ansetts som en omsättning som skett utom landet. Mervärdesskatt tas då inte ut i Sverige.