identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 380054-09/111

title: Skatt på energi, nyttiggjord värme

text: Nytt: 2024-11-08

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2024-11-08, dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att sådan värme som uppkommer i en process där skattepliktig elektrisk kraft produceras och som överförts till fjärrvärmevattnet eller motsvarande i produktionsanläggningen ska anses nyttiggjord vid tillämpningen av

text: 6 a kap. 3 b § lagen (1994:1776)

text: om skatt på energi (LSE).

text: Motsvarande bedömning gäller även avseende tidigare lydelser av LSE.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Hushållsavfall och annat avfall förbränns i en process där elektrisk kraft framställs. Värme som uppkommer i denna process överförs till vatten som leds ut på ett fjärrvärmenät. Med anledning av att efterfrågan på fjärrvärme under viss del av året är låg uppstår ett värmeöverskott. Efter att värmen överförts till vattnet sker därför en avsiktlig avkylning av en del av vattnet i fjärrvärmenätet utanför den anläggning där värmen producerats. Fråga har uppkommit om sådan avkylning medför att denna avsiktligt bortkylda värme ska anses nyttiggjord vid tillämpning av 6 a kap. 3 b § LSE.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt 1 kap. 10 § LSE förstås med kraftvärmeproduktion samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en och samma process om den värme som uppkommer nyttiggörs och elverkningsgraden uppgår till minst 5 procent.

text: Enligt 6 a kap. 1 § 7 LSE ska bränsle som förbrukas för framställning av skattepliktig elektrisk kraft befrias från energi- och koldioxidskatt.

text: Enligt 6 a kap. 1 § 17 a LSE ska bränsle som förbrukas i kraftvärmeproduktion för framställning av värme i en anläggning för vilken utsläppsrätter ska överlämnas enligt 6 kap. 1 § lagen om handel med utsläppsrätter befrias från energiskatt och från 85 procent av koldioxidskatten.

text: Enligt 6 a kap. 3 § första stycket LSE medges vid annan kraftvärmeproduktion än som avses i 1 § 17 a , för den del av bränslet som förbrukas för framställning av värme, befrielse från energiskatt med 100 procent och från koldioxidskatt i den omfattning som anges i andra stycket.

text: Enligt 6 a kap. 3 b § första stycket LSE ska vid samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en och samma process, när den värme som uppkommer nyttiggörs, fördelning av bränslet som förbrukas för framställning av värme, skattepliktig elektrisk kraft respektive sådan elektrisk kraft som inte är skattepliktig ske genom proportionering i förhållande till respektive energiproduktion. Om olika bränslen förbrukas, ska proportioneringen avse varje bränsle för sig. Enligt andra stycket ska bränslet fördelas också på kondenskraftsproduktionen om det förutom sådan elproduktion som nämns i första stycket också sker samtidig kondenskraftsproduktion från samma bränsle.

text: I den ursprungliga lydelsen av LSE framgick av 7 kap. 2 § tredje stycket att vid samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en kraftvärmeanläggning fick avdrag göras för energiskatt och koldioxidskatt på den del av bränslet som förbrukats för framställning av skattepliktig elektrisk kraft och för hälften av energiskatten på den del av bränslet som förbrukats för framställning av nyttiggjord värme.

text: Enligt den bestämmelse i lagen (

text: ) om allmän energiskatt (EL) som föregick

text: 7 kap. 2 § tredje stycket

text: LSE fick avdrag göras för skatt på bränsle som förbrukats för produktion av skattepliktig elektrisk kraft med undantag för skatt hänförlig till den del av bränslet som motsvarar nyttiggjord värme.

text: Den aktuella bestämmelsen i 7 kap. 2 § LSE flyttades den 1 oktober 2001 (SFS 2001:518) till det då nya 6 a kapitlet.

text: Med anledning av att det pågick ett antal rättsprocesser avseende tolkningen av begreppet "nyttiggjord värme" framförde Riksskatteverket i samband med ett remissvar önskemål om ett klargörande av begreppet. Den 1 januari 2004 gjordes med anledning av detta en justering av 6 a kap. 3 § LSE där ordet "nyttiggjord" slopades för att tydliggöra att det var värmeproduktion i kraftvärmeverket som avsågs (

text: prop. 2003/04:1 s. 218

text: Den 1 juli 2006 frikopplades 6 a kap. 1 § 7 LSE från 3 § samma kapitel för att därefter bara avse skattebefrielse för framställning av skattepliktig elektrisk kraft när värmen inte nyttiggörs. Samtidigt ändrades 6 a kap. 3 § LSE till att självständigt reglera skattebefrielse vid kraftvärmeproduktion, dvs. vid samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en och samma process och där den värme som uppkommer nyttiggörs (

text: prop. 2005/06:125 s. 72

text: ). Någon ändring i sak var inte avsedd (samma prop. s. 54).

text: Den 1 juli 2008 gjordes vissa lagtekniska ändringar med syfte att göra reglerna kring i synnerhet kraftvärmebeskattningen mer lättillgängliga och överskådliga. I samband med detta uttalades i författningskommentaren till 6 a kap. 3 b § LSE att med kondenskraftproduktion förstås i detta sammanhang en teknikoberoende definition som omfattar elproduktion utan samtidigt nyttiggörande av värmen, dvs. att värmen avsiktligt kyls bort vid elproduktionen (

text: prop. 2007/08:121 s. 19

text: ). I författningskommentaren till 6 a kap. 1 § 7 LSE uttalades att de nu genomförda lagtekniska ändringarna inte var avsedda att medföra några ändringar materiellt sett (samma prop. s. 17).

text: I Riksskatteverkets allmänna råd (RSV 2002:18) om beskattning av bränslen enligt lagen (

text: ) om skatt på energi har Riksskatteverket som sin uppfattning redovisat att den värmemängd som har överförts från ångcykeln till fjärrvärmevattnet eller motsvarande i kraftvärmeanläggningen bör anses nyttiggjord. Denna uppfattning redovisades tidigare i Riksskatteverkets rekommendationer m.m. (RSV Ip 1993:1) om allmän energiskatt och koldioxidskatt på bränslen, vilka ersattes av RSV 2002:18.

text: Kammarrätten i Sundsvall har i dom den 16 december 2003, mål nr 1261126203, avseende en ångbaserad anläggning tagit ställning till hur avdraget för erlagd energiskatt respektive koldioxidskatt på bränsle ska beräknas vid samtidig produktion av elektrisk kraft och värme i kraftvärmeverk. Avgörande för hur avdraget ska beräknas angavs vara hur begreppet nyttiggjord värme ska förstås. Kammarrätten fann vid en sammantagen bedömning att nyttiggjord värme kan och bör tolkas som den värmemängd som har överförts från ångcykeln till fjärrvärmevattnet eller motsvarande i kraftvärmeanläggningen. Motsvarande fråga har varit föremål för prövning av Kammarrätten i Sundsvall i flera fall och domstolen har i dessa fall gjort samma bedömning.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: När begreppet "nyttiggjord värme" infördes i EL gjorde Riksskatteverket 1993 bedömningen att den värmemängd som har överförts från ångcykeln till fjärrvärmevattnet eller mot-svarande i kraftvärmeanläggningen bör anses nyttiggjord (jfr RSV Ip 1993:1 och RSV 2002:18). Detta synsätt har därefter bekräftats av kammarrätten. När ordet "nyttiggjord" slopades i lagtexten uttalades det att det var för att tydliggöra att det var värmeproduktion i kraftvärmeverket som avsågs (jfr

text: prop. 2003/04:1 s. 218

text: ). När ordet "nyttiggörs" åter infördes uttalades att någon ändring i sak inte var avsedd (jfr

text: prop. 2005/06:125 s. 54

text: I samband med att kraftvärmebestämmelserna senast ändrades uttalades att med elproduktion utan samtidigt nyttiggörande av värmen menas att värmen avsiktligt kyls bort vid elproduktionen (jfr

text: prop. 2007/08:121 s. 19

text: ). Uttalandet ger enligt Skatteverkets uppfattning uttryck för att lagstiftaren anser att värme som kylts bort utanför produktionsanläggningen efter att värmen överförts till fjärrvärmevattnet och letts ut på fjärrvärmenätet har nyttiggjorts, då sådan värme inte kan anses ha kylts bort vid elproduktionen.

text: Sedan 1993 har aktuell lagtext ändrats vid flera tillfällen. Lagstiftaren har i samband med dessa ändringar inte uttalat att någon alternativ mätpunkt ska gälla vid tillämpningen av de nu aktuella bestämmelserna i LSE än den som varit Skatteverkets uttalade uppfattning sedan 1993 (jfr RSV Ip 1993:1 och RSV 2002:18).

text: Skatteverket konstaterar vidare att det inte kan utläsas av vare sig lagtext eller förarbetsuttalanden att olika bedömningar, avseende de nu aktuella bestämmelserna, ska göras beroende på om avkylningen är oavsiktlig eller avsiktlig. Någon vikt kan alltså inte läggas vid att fjärrvärmevattnet kyls av avsiktligt med anledning av att det uppstått ett värmeöverskott.

text: Skatteverket anser med hänvisning till ovanstående att sådan värme som uppkommer i en process där skattepliktig elektrisk kraft produceras och som överförts till fjärrvärmevattnet eller motsvarande i produktionsanläggningen ska anses nyttiggjord vid tillämpningen av 6 a kap. 3 b § LSE. Vilka åtgärder som företas efter att värmen förts över till fjärrvärmenätet eller motsvarande i produktionsanläggningen saknar således betydelse för bedömningen av om värmen nyttiggjorts och samma bedömning ska göras oavsett skälet för avkylningen. Värmen anses nyttiggjord även om den i ett senare led avsiktligt kyls bort eller av annan anledning inte når någon kund.

text: Med hänvisning till att inga förändringar i sak skett anser Skatteverket att motsvarande ska gälla även avseende tidigare lydelser av LSE.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 380192-06/111

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Kapitalvinst - sammanläggning eller uppdelning av bostadsrätt

org: skv

text: Nytt: 2018-11-15

type: stycke

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Kapitalvinstbeskattning vid förändring av bostadsrätt, dnr

text: 202 475727-18/111

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Överlåtelse av bostadsrätter till bostadsrättsförening är avyttring. Kapitalvinstbeskattning sker även om bostadsrätterna sammanläggs och bildar en ny bostadsrätt som upplåts till överlåtaren(byte). Ersättningen för överlåtna bostadsrätter utgörs av marknadsvärdet på den nya bostadsrätten. Vid kapitalvinstberäkningarna fördelas ersättningen på överlåtna bostadsrätter efter hur deras marknadsvärde förhåller sig till varandra.

text: Motsvarande gäller när en bostadsrätt överlåts för att bilda nya bostadsrätter.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: En medlem i en bostadsrättsförening innehar flera bostadsrätter och vill lägga samman dessa till en bostadsrätt.

text: En annan medlem innehar en bostadsrätt men önskar dela upp den i flera bostadsrätter.

text: När flera bostadsrätter ska läggas samman vidtas formellt följande steg. Stämman beslutar att föreningen ska förvärva bostadsrätterna av medlemmen, för att därefter låta dessa upphöra. Vidare beslutas att föreningen ska upplåta en ny bostadsrätt till medlemmen, varvid den nya lägenheten omfattar ytan som tidigare tillhört bostadsrätterna som upphört.

text: När en bostadsrätt ska uppdelas i flera, beslutar stämman på motsvarande sätt att föreningen ska förvärva den ursprungliga bostadsrätten för att därefter låta denna upphöra. Vidare beslutas att föreningen ska upplåta nya bostadsrätter, som tillsammans omfattar den yta som tidigare tillhört den bostadsrätt som upphört.

text: Köpeskillingen för den egendom som överlåts till föreningen sätts normalt så att den motsvarar det som betalas som insats och upplåtelseavgift, varför några pengar inte utväxlas.

text: Fråga har uppkommit vilka beskattningskonsekvenser en sådan sammanläggning respektive uppdelning medför.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 44 kap. 3 §

text: IL avses med avyttring försäljning, byte eller liknande överlåtelse av tillgångar.

text: Skatterättsnämnden har i förhandsbesked den 4 juni 2002 bl.a. besvarat frågor om beskattningen vid friköp av fastighet till underpris samtidigt som bostadsrätter upphör p.g.a. bestämmelserna i

text: 7 kap. 33 §

text: BRL. Bostadsrätterna ansågs avyttrade. Dessa avyttringar var en del i ett byte av bostadsrätterna mot fastigheten. Vederlaget för bostadsrätterna skulle därför bestämmas till marknadsvärdet på fastigheten. Skatterättsnämndens förhandsbesked överklagades inte i denna del, se

text: RÅ 2003 ref 61

text: Vid byte ska värdet av den tillbytta egendomen tas till beskattning i kapitalvinstberäkningen. Enligt praxis ska värdet beräknas som marknadsvärdet vid bytestillfället se RÅ 82 1:84(1),

text: RÅ 1990 not 329

text: RÅ 1991 ref 98

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: I den ena situationen överlåter bostadsrättshavaren sina bostadsrätter till föreningen i utbyte mot att föreningen upplåter en ny bostadsrätt till honom. Den nya bostadsrätten omfattar lägenhetsytan som tidigare var knuten till de bostadsrätter som upphört. Några pengar utväxlas inte.

text: Enligt Skatteverkets bedömning ska marknadsvärdet av den erhållna bostadsrätten tas upp som ersättning för de avyttrade bostadsrätterna i enlighet med ovanstående praxis, oavsett vilket pris som avtalats mellan föreningen och bostadsrättshavaren. Ersättningen ska fördelas på de avyttrade bostadsrätterna efter hur de avyttrade bostadsrätternas marknadsvärden förhåller sig till varandra. Denna ersättning utgör även anskaffningsutgift för den nya bostadsrätten. Bedömningstidpunkten vad gäller uppskattning av marknadsvärdet bör vara avyttringstidpunkten dvs. datum för bindande avtal avseende bostadsrättshavarens avyttring till föreningen.

text: Uppskovsavdrag enligt

text: 47 kap.

text: IL kan medges, om de där angivna förutsättningarna är uppfyllda. När det gäller frågan om de båda avyttrade bostadsrätterna kan utgöra ursprungsbostad se Skatteverkets ställningstagande i skrivelse 2006-06-16 "Kapitalvinst/Uppskov - flera bostadsrätter används som en bostad", dnr

text: 131 376035-06/111

text: I den andra situationen överlåter bostadsrättshavaren sin bostadsrätt till föreningen i utbyte mot att föreningen upplåter nya bostadsrätter till honom. De nya bostadsrätterna omfattar lägenhetsytan som tidigare var knuten till den bostadsrätt som upphört. Några pengar utväxlas inte.

text: Enligt Skatteverkets bedömning ska marknadsvärdet av de erhållna bostadsrätterna tas upp som total ersättning för den avyttrade bostadsrätten oavsett vilket pris som avtalats mellan föreningen och bostadsrättshavaren. Det därvid bestämda marknadsvärdet för de nya bostadsrätterna utgör även anskaffningsutgift för respektive bostadsrätt. Bedömningstidpunkten är även här avyttringstidpunkten.

text: Uppskovsavdrag enligt

text: 47 kap.

text: IL kan medges, om de där angivna förutsättningarna är uppfyllda. När det gäller frågan om de båda erhållna bostadsrätterna kan utgöra ersättningsbostad se Skatteverkets ställningstagande i skrivelse 2006-06-16 "Kapitalvinst/Uppskov - flera bostadsrätter används som en bostad", dnr

text: 131 376035-06/111

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 380198-06/111

status: gällande

title: Bostadsrätt - kapitaltillskott för ny-, till- eller ombyggnad

text: 1 Sammanfattning

text: Kapitaltillskott för ny-, till- eller ombyggnad ska för att ingå i omkostnadsbeloppet för bostadsrätten ha utdebiterats, inbetalts och använts för ett visst bestämt byggnadsarbete.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit om medel som inbetalas av bostadsrättshavare till privatbostadsföretag och som fonderas för att i framtiden användas till ännu inte bestämda byggnadsarbeten kan ingå i omkostnadsbeloppet för bostadsrätten. Förutsättningen är att tillskotten senare används för att finansiera en ny-, till- eller ombyggnad. Måste ett tillskott utdebiteras och inbetalas för ett bestämt arbete för att kunna beaktas i omkostnadsbeloppet enligt

text: 46 kap. 7 § inkomstskattelagen

text: (IL)?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I

text: 46 kap. 7 § första stycket

text: IL stadgas följande. "Andra kapitaltillskott som har lämnats till privatbostadsföretaget under innehavstiden än insatser som anges i 5 § skall räknas in i omkostnadsbeloppet bara om tillskotten varit avsedda att användas av företaget för amortering av lån eller för finansiering av ny-, till- eller ombyggnad på fastigheten."

text: För att ett tillskott för ny-, till- eller ombyggnad skall beaktas krävs enligt

text: 46 kap. 7 § tredje stycket

text: IL, att tillskottet har använts för ett bestämt byggnadsarbete och att de tillskott som bostadsrättshavarna har lämnat för byggnadsarbetet ifråga sammanlagt har uppgått till minst 3000 kr multiplicerat med antalet deltagande bostadsrätter.

text: I delbetänkandet Ds B 1982:6 Reavinst på bostadsrätter, som föregick

text: prop. 1983/84:67

text: om ändrade beskattningsregler för realisationsvinster på bostadsrätter, framför kapitalvinstkommittén på sid. 74-75 följande. En första förutsättning för avdrag bör vara att tillskottet utdebiterats särskilt för att helt eller delvis finansiera ett visst bestämt förbättringsarbete och faktiskt också använts för detta ändamål. I nyssnämnda prop. s. 37-38 ansluter sig föredragande statsråd till den av kommittén föreslagna avgränsningen av vilka kapitaltillskott som får dras av vid vinstberäkningen. Se även specialmotiveringen i samma prop. s. 57.

text: I bilaga 3 till

text: sid. 107 framför Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation ek.för.(SBC) att en effekt av de föreslagna reglerna är att en ökning av eget kapital, genom t.ex. fondering av årsavgifter, hyresintäkter och upplåtelseavgifter, inte utgör avdragsgillt kapitaltillskott för förbättringsarbeten. Det får till följd att det blir mest lönande för föreningarna att använda dessa inkomster för amorteringar på lån, eftersom de då räknas som avdragsgilla kapitaltillskott.

text: Fr.o.m. tax 1984 när den eviga reavinstbeskattningen av bostadsrätter infördes fram till skattereformen vid 1992 års taxering var lagtexten oförändrad i kravet på att kapitaltillskott ska ha "utdebiterats och använts för ett bestämt förbättringsarbete" för att kunna inräknas i omkostnadsbeloppet, 36 § anv. p. 2 c sjunde stycket kommunalskattelagen (KL).

text: I samband med skattereformen ändrades reglerna och "genomsynsregler" infördes, varvid avdragsrätten för kapitaltillskott togs bort. Dock ändrades reglerna ganska omgående tillbaka till vad som i princip gällt innan skattereformen,

text: prop. 1991/92:54 s. 12

text: . Vid denna återgång gjordes en del redaktionella förändringar. Bl.a. togs ordet utdebiterats bort.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Det framgick av uttrycklig lagtext fram till taxeringsår 1992 att ett tillskott för förbättringsarbeten (ny-, till- eller ombyggnad) ska, för att ingå i omkostnadsbeloppet, bl.a. ha utdebiterats för ett bestämt byggnadsarbete.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning innebär detta att andra former av ökning av det egna kapitalet som via fondering kan användas för att finansiera ny-, till- eller ombyggnationer inte avsågs utgöra sådana kapitaltillskott, som ska ingå i omkostnadsbeloppet.

text: Även om reglerna om kapitaltillskott därigenom inte blir neutrala till olika finansieringssätt, vilket lagstiftaren gjorts medveten om (se t.ex. SBC:s remissutlåtande), så har den effekten kunnat motiveras med att de föreslagna reglerna syftar till att uppnå en enkel och praktiskt hanterbar lagstiftning.

text: När ordet utdebiterats togs bort ur lagtexten verkar någon materiell ändring inte vara avsedd. I

text: prop. 1991/92:54 s. 12

text: anges att de nya reglerna i princip bör utformas på samma sätt som de regler som gällde innan skattereformen.

text: Nuvarande lagtext i

text: 46 kap. 7 §

text: IL ger enligt Skatteverket inte heller stöd för att den materiella innebörden ändrats. Det räcker inte med att konstatera att ett byggnadsarbete har finansierats med medel som någon gång har lämnats av bostadsrättshavarna. Medlen ska ha lämnats för byggnadsarbetet i fråga, dvs. det bestämda byggnadsarbete, som medlen använts för.

text: Skatteverket anser därför att tillskott för ny-, till- eller ombyggnad ska ingå i omkostnadsbeloppet endast om medlen betalts in för ett bestämt byggnadsarbete och använts för det ändamålet. Inbetalningar, som fonderas utan att avse ett bestämt arbete, ska därmed inte ingå i omkostnadsbeloppet bara för att de används för att finansiera en ny-, till- eller ombyggnad.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 380303-10/111

text: Nytt: 2010-06-01

text: OBS! Detta ställningstagande rörande folkbokföring av EES-medborgare och deras familjemedlemmar upphör att gälla från och med den 6 maj 2013. Skatteverket måste göra en egen prövning av frågan om uppehållsrätt och kan inte luta sig på andra myndigheters bedömningar. Vi hänvisar till ställningstagande 2013-05-06, "Folkbokföring av EES-medborgare och deras familjemedlemmar" dnr

text: 131 297826-13/111

text: 1 Sammanfattning

text: När en EES-medborgare eller dennes familjemedlemmar anmäler inflyttning till Sverige ska Skatteverket

text: 3 § folkbokföringslagen (1991:481)

text: , FOL, är uppfyllda,

text: dels pröva om personen har uppehållsrätt.

text: Skatteverkets prövning ska grundas på de uppgifter som den inflyttande lämnar i samband med anmälan. Om uppgifter inte finns som klart visar att uppehållsrätt föreligger ska den inflyttande beredas tillfälle att inom viss tid komplettera med handlingar som gör det möjligt att konstatera att uppehållsrätt föreligger.

text: För folkbokföring krävs vidare att en inflyttande EES-medborgare och deras familjemedlemmar visar upp giltigt pass eller nationellt identitetskort. För familjemedlemmar ska familjerelationen styrkas.

text: Den som inte kan visa att han eller hon uppfyller förutsättningarna för uppehållsrätt, får anses vara skyldig att ha uppehållstillstånd och kan inte folkbokföras om sådant tillstånd saknas.

text: 2 Frågeställning

text: I ställningstagandet den 27 april 2006 om "Folkbokföring av EU-medborgare och deras familjemedlemmar m.fl.", dnr

text: 131 248876-06/111

text: , meddelade Skatteverket att en inflyttande EU-medborgare ska förete pass eller nationellt identitetskort. För familjemedlemmar ska familjerelationen styrkas. Om vistelsen enligt den inflyttandes egna uppgifter ska uppgå till minst ett år och utgöra bosättning kan folkbokföring normalt ske utan ytterligare handlingar. Någon närmare prövning av om uppehållsrätt föreligger ska inte ske.

text: Dessa riktlinjer har lett till att det kan finnas EU-medborgare och även familjemedlemmar till EU-medborgare som har folkbokförts trots att de varken har uppehållsrätt eller uppehållstillstånd. Detta förhållande har påtalats av främst Försäkringskassan och Migrationsverket.

text: Skatteverket har funnit skäl att ompröva sin inställning och utfärdar därför ett nytt ställningstagande om förutsättningarna för folkbokföring av EES-medborgare och deras familjemedlemmar.

text: En EES-medborgare är en medborgare i ett medlemsland i EU eller medborgare i Island, Liechtenstein eller Norge och det är denna benämning som används i denna skrivelse. Tidigare användes begreppet EU-medborgare.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Direktivet

text: (rörlighetsdirektivet) om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier är införlivat i svensk lagstiftning. De bestämmelser som införts i

text: utlänningslagen (2005:716)

text: , UtlL, innebär bl.a. att uppehållstillstånd för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar i princip avskaffats och istället har begreppet uppehållsrätt införts.

text: Uppehållsrätt enligt

text: utlänningslagen

text: Av bestämmelserna om uppehållsrätt i UtlL framgår bl.a. följande:

text: En EES-medborgare har uppehållsrätt om han eller hon

text: 1. är arbetstagare eller egen företagare i Sverige,

text: 2. har kommit till Sverige för att söka arbete och har en verklig möjlighet att få en anställning,

text: 3. är inskriven som studerande vid en erkänd utbildningsanstalt i Sverige och enligt en försäkran om detta har tillräckliga tillgångar för sin och sina

text: familjemedlemmars försörjning samt har en heltäckande sjukförsäkring för sig och familjemedlemmarna som gäller i Sverige, eller

text: 4. har tillräckliga tillgångar för sin och sina familjemedlemmars försörjning och har en heltäckande sjukförsäkring för sig och familjemedlemmarna som gäller i Sverige (

text: 3 a kap. 3 §

text: UtlL).

text: Även familjemedlemmar till en EES-medborgare som har uppehållsrätt enligt ovan har uppehållsrätt.

text: Med familjemedlem till EES-medborgare avses här en utlänning som följer med eller i Sverige ansluter sig till en EES-medborgare och som är

text: make eller sambo till EES-medborgaren,

text: släkting i rakt nedstigande led till EES-medborgaren eller till hans eller hennes make eller sambo, om släktingen är beroende av någon av dem för sin försörjning eller är under 21 år, eller

text: släkting i rakt uppstigande led till EES-medborgaren eller till hans eller hennes make eller sambo, om släktingen är beroende av någon av dem för sin försörjning (

text: 3 a kap. 2 §

text: UtlL).

text: Av en dom från EG-domstolen (

text: , Metock) framgår att familjerelationen mellan gifta makar kan ha uppstått även efter inflyttningen till Sverige. Det kan alltså inte ställas några krav på att parterna ska ha sammanlevt utomlands tidigare.

text: Även en familjerelation på grund av samboende kan uppstå i utlandet eller här i Sverige (Migrationsöverdomstolens dom 2010-01-19 UM 5590-08).

text: Den som har uppehållsrätt får vistas här utan uppehållstillstånd och arbetstillstånd.

text: Rätt till tre månaders vistelse

text: EES-medborgare och deras familjemedlemmar har alltid rätt till tre månaders vistelse i landet utan några andra villkor än att ha ett giltigt pass eller ett nationellt identitetskort.

text: 3.1 Uppehållsrätt för längre tid än tre månader

text: För att ha uppehållsrätt under längre tid än tre månader krävs att EES-medborgaren är ekonomiskt aktiv (arbetstagare, egenföretagare eller tillhandahållare av tjänster), studerande eller har tillräckliga medel för sin försörjning (t.ex. pensionär).

text: Uppehållsrätt under längre tid än tre månader gäller även för EES-medborgarens familjemedlemmar, oavsett medborgarskap, om de är sådana familjemedlemmar som avses i

text: 3 a kap. 2 §

text: UtlL (make, registrerad partner, sambo, vissa släktingar i rakt ned- eller uppstigande led).

text: Vilka omfattas av uppehållsrätten ?

text: Den fria rörligheten enligt rörlighetsdirektivet omfattar för närvarande medborgare i följande länder och deras familjemedlemmar (oavsett medborgarskap):

text: Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Grekland, Frankrike, Irland, Island, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Storbritannien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike.

text: För medborgare i de nordiska länderna gäller regler som innebär att de är undantagna från kravet på registrering av uppehållsrätt.

text: En person som är medborgare i både Sverige och en annan EES-stat, t.ex. Finland, har rätt att i Sverige hänvisa till den fria rörligheten.

text: Familjemedlemmar till nordbor

text: Familjemedlemmar till nordiska medborgare - förutom svenska medborgare - har uppehållsrätt om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda. Det krävs dock att nordbon uppfyller villkoren för uppehållsrätt, t.ex. såsom arbetstagare eller företagare (en s.k. fiktiv prövning).

text: 3.2 Familjemedlemmar till svenska medborgare

text: Huvudregeln är att en EES-medborgare inte omfattas av bestämmelserna om fri rörlighet, så länge han eller hon befinner sig i sitt hemland. Det innebär att anknytning till en svensk medborgare som är bosatt i Sverige inte grundar någon uppehållsrätt. Familjemedlemmar till svenska medborgare måste därför ansöka om uppehållstillstånd om de inte har egen uppehållsrätt.

text: Ett undantag från huvudregeln är när en svensk medborgare har utnyttjat sin rätt till fri rörlighet - t.ex. bott och arbetat i ett annat EES-land - och sedan har flyttat tillbaka till Sverige. I sådana fall betraktas personen som EES-medborgare även i sitt hemland. (EG-domstolen

text: , Singh).

text: Uppehållstillstånd för schweiziska medborgare

text: Rätten för schweiziska medborgare och deras familjemedlemmar att resa in och vistas i Sverige bedöms enligt de regler om fri rörlighet som gällde före den 30 april 2006 då rörlighetsdirektivet började tillämpas. För dem gäller alltså krav på uppehållstillstånd efter tre månaders vistelse i landet. Folkbokföring kan ske så snart det visats att uppehållstillstånd sökts.

text: Registrering och uppehållskort

text: En EES-medborgare som har uppehållsrätt och som avser att stanna i Sverige under längre tid än tre månader ska registrera sig hos Migrationsverket. (

text: 3 a kap. 10 § första stycket

text: UtlL). Nordbor samt arbetssökande är undantagna från kravet på registrering. Denna registrering är emellertid inte någon förutsättning för att personen ska ha eller behålla sin uppehållsrätt.

text: För familjemedlemmar som är tredjelandsmedborgare gäller inte kravet på registrering. För dem gäller istället ett krav om att ansöka om uppehållskort (

text: 3 a kap. 10 § andra stycket

text: UtlL)

text: Ett registreringsbevis eller ett uppehållskort från Migrationsverket säger endast att uppehållsrätt fanns vid tidpunkten för utfärdandet av beviset eller kortet. Uppehållsrätten kan därefter ha upphört.

text: Folkbokföring

text: För folkbokföring gäller att en utlänning som är skyldig att ha uppehållstillstånd inte ska folkbokföras om han saknar sådant tillstånd och det inte finns synnerliga skäl för att han ändå folkbokförs, 4 § FOL. Huvudregeln är att det finns ett krav på uppehållstillstånd för folkbokföring av utlänningar, med undantag för nordbor. EES-medborgare och deras familjemedlemmar som har uppehållsrätt är undantagna från kravet på uppehållstillstånd (

text: 2 kap. 8 §

text: UtlL). En EES-medborgare, med undantag för nordbor, som inte har uppehållsrätt men som vistas i Sverige är därmed skyldig att ha uppehållstillstånd för att kunna folkbokföras.

text: Det som krävs är därför att Skatteverket, inom ramen för folkbokföringen, kan konstatera att en EES-medborgare och dennes familje-medlemmar har uppehållsrätt och därigenom kan folkbokföras utan krav på uppehållstillstånd. Det är personerna själva som måste visa att de har uppehållsrätt.

text: 4 Bedömning

text: Reglerna om uppehållsrätt avser att underlätta EES-medborgarnas och deras familjemedlemmars utnyttjande av rätten till fri rörlighet. Skatteverkets kontroll av att den flyttande uppfyller kraven för uppehållsrätt bör därför ske på ett sätt som i minsta mån är betungande för de flyttande.

text: För att den fria rörligheten för personer i praktiken ska förverkligas måste flyttande EES-medborgare och deras familjemedlemmar efter ankomsten till landet kunna folkbokföras och därmed, på samma sätt som befolkningen i Sverige, ges tillgång till rättigheter och förmåner i det svenska samhället. Det är samtidigt viktigt att personer som saknar uppehållsrätt inte folkbokförs utan att ha nödvändiga tillstånd.

text: dels pröva om kriterierna för folkbokföring enligt 3 § FOL är uppfyllda,

text: Skatteverkets prövning ska grundas på de uppgifter som den inflyttande lämnar i samband med anmälan. Om uppgifter inte finns som klart visar att uppehållsrätt föreligger enligt förutsättningarna i UtlL ska den inflyttande beredas tillfälle att inom viss tid komplettera med handlingar som gör det möjligt att konstatera att uppehållsrätt föreligger.

text: Migrationsverkets bedömning om uppehållsrätt kan ligga till grund för Skatteverkets prövning av samma fråga. Den som visar upp ett registreringsbevis om uppehållsrätt eller ett uppehållskort får därför anses ha uppehållsrätt om inte det framkommer något annat. I vissa fall finns anledning att kontrollera huvudpersonens (EES-medborgarens) uppehållsrätt, exempelvis om det gått en längre tid sedan registreringen gjordes.

text: Om folkbokföring sker efter komplettering enligt vad som sagts ovan, folkbokförs den inflyttande enligt den ursprungliga anmälan.

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 juni 2010 och ersätter vid denna tidpunkt tidigare ställningstagande "Folkbokföring av EU-medborgare och deras familjemedlemmar m.fl.", daterat 2006-04-27, dnr

text: 131 248876-06/111

text: . Det nya ställningstagandet har tagits fram med anledning av ändrad bedömning vid folkbokföring av EES-medborgare och deras familjemedlemmar. För ärenden som avgörs fram till och med den 31 maj 2010 ska det äldre ställningstagandet fortfarande tillämpas.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 380511-15/111

text: Nytt: 2017-05-10

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Skattskyldighet för mikroproducenter av el, mervärdesskatt, dnr.

text: 131 205136-17/111

text: 1 Sammanfattning

text: En elproducent som har avtal om att antingen all el eller endast överskottsel ska levereras ut på nätet mot ersättning, bedriver en självständig ekonomisk verksamhet. Det innebär att en sådan elproducent är skyldig att registrera sig för och betala mervärdesskatt. Omsättningens storlek och mängden producerad el har ingen betydelse för bedömningen. Skattskyldigheten gäller oavsett om elen produceras i ett vindkraftverk, i en solcellsanläggning eller på annat sätt.

text: Utöver ersättning för den el som produceras och levereras ut på nätet får producenten en ersättning från nätägaren (nätkoncessionshavaren) för s.k. nätnytta. Skatteverket anser att det är fråga om en omsättning av en tjänst när ersättning utgår för nätnytta. Ersättning för nätnytta ska beskattas för mervärdesskatt när den ingår i en ekonomisk verksamhet vilket är fallet när el levereras ut på nätet mot ersättning. Däremot är det inte ekonomisk verksamhet som medför skyldighet att betala mervärdesskatt när el matas ut på nätet utan att ersättning fås för själva elleveransen, men där ersättning fås för nätnytta.

text: Det är inte möjligt att redovisa mervärdesskatt enligt ett nettodebiteringssystem där nätägarens nätavgift reduceras med ersättning för nätnytta.

text: 2 Frågeställning

text: Ska den som producerar el i mindre omfattning (mikroproducent) genom t.ex. vindkraft eller solceller och får ersättning från elföretag och/eller elnätsföretag, registreras för och betala mervärdesskatt?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Mervärdesskattelagen

text: Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap (

text: 1 kap. 1 § första stycket 1 mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML).

text: Med beskattningsbar person avses den som, oavsett på vilken plats, självständigt bedriver en ekonomisk verksamhet, oberoende av dess syfte eller resultat. Med ekonomisk verksamhet avses varje verksamhet som bedrivs av en producent, en handlare eller en tjänsteleverantör, inbegripet gruvdrift och jordbruksverksamhet samt verksamheter inom fria och därmed likställda yrken. Utnyttjande av materiella eller immateriella tillgångar i syfte att fortlöpande vinna intäkter därav ska särskilt betraktas som ekonomisk verksamhet (

text: 4 kap. 1 §

text: ML).

text: Motsvarande bestämmelser i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt finns i artiklarna 2.1

text: a

text: och

text: c

text: och

text: Den som är skattskyldig för mervärdesskatt enligt

text: mervärdesskattelagen

text: ska registreras (

text: 7 kap. 1 § skatteförfarandelagen

text: En verksamhet ska omfattas av begreppet ekonomisk verksamhet om den bedrivs i syfte att fortlöpande vinna intäkter. Frågan om verksamhetens syfte är att fortlöpande vinna intäkter är en sakfråga som ska bedömas med hänsyn till alla omständigheter i det enskilda fallet, däribland vilken typ av tillgång som det är fråga om. Detta kriterium ska även göra det möjligt att avgöra om en enskild har använt en tillgång på ett sätt som medför att hans verksamhet ska anses som en ”ekonomisk verksamhet” i den mening som avses i direktivet. Om en tillgång på grund av sin karaktär kan användas för såväl ekonomiska som privata ändamål, ska det utifrån samtliga omständigheter rörande dess användande avgöras om den verkligen används för att fortlöpande vinna intäkter. För att bedöma om verksamheten bedrivs i syfte att fortlöpande vinna intäkter kan jämförelse ske mellan hur tillgången faktiskt används och hur motsvarande ekonomisk verksamhet i vanliga fall utövas. När aktiva åtgärder utförs genom att använda medel som liknar dem som används av en producent, en handlare eller en tjänsteleverantör i den mening som avses i

text: artikel 9.1

text: ska verksamheten anses utgöra ”ekonomisk verksamhet” i den mening som avses i denna bestämmelse. Bedömning av om användandet av materiella eller immateriella tillgångar skett i syfte att fortlöpande vinna intäkter påverkas inte av om detta användande skett i vinstsyfte (

text: , Fuchs punkt 18-21 och 25,

text: , Redlihs punkt 33-36) samt de förenade målen

text: och

text: , Slaby punkt 39).

text: Betalningar som följer av rena egendomsinnehavet utgör inte ersättning för en transaktion eller ekonomisk verksamhet (

text: , EDM punkt 49).

text: EU-domstolen har bedömt att begreppet ekonomisk verksamhet omfattar driften av en solcellsanläggning som befinner sig på eller i anslutning till en privatbostad och som är utformad på så sätt att den mängd el som produceras levereras till elnätet i syfte att fortlöpande vinna intäkter. Att den mängd el som produceras alltid är mindre än den sammanlagda el som förbrukas av den person som driver anläggningen föranleder inte någon annan bedömning (

text: , Fuchs).

text: När begreppen beskattningsbar person och ekonomisk verksamhet infördes i ML uttalade regeringen vad gäller privatpersoners försäljning av överskottsel att avgörandet från EUD i målet

text: kan ge viss vägledning avseende bedömningen av eventuell skattskyldighet för mikroproducenter (

text: prop. 2012/13:124, s. 81

text: Ellagen

text: En elproducent har rätt att få ersättning från den nätkoncessionshavare till vars ledningsnät elproducentens anläggning är ansluten. Ersättningen skall motsvara dels värdet av den minskning av energiförluster i ledningsnätet som inmatning av el från anläggningen medför och dels värdet av den reduktion av nätkoncessionshavarens avgifter för att ha sitt ledningsnät anslutet till annan nätkoncessionshavares ledningsnät som blir möjlig genom att anläggningen är ansluten till ledningsnätet (

text: 3 kap. 15 § ellagen

text: Hur ersättningen enligt

text: 3 kap. 15 § ellagen

text: ska beräknas framgår av elförordning (

text: Av förarbetena framgår att inmatningen av el medför en minskning av energiförlusterna i det ledningsnät som anläggningen är ansluten till. Värdet av denna minskning skall ingå i ersättningen till elproducenten. Beräkningen av detta värde görs genom en bedömning av hur mycket förlusterna i koncessionshavarens ledningsnät minskar på grund av inmatningen i förhållande till om anläggningen inte hade funnits. Den omständigheten att anläggningen är ansluten till ledningsnätet medför dessutom att koncessionshavaren oftast kan minska sin kostnad för att ha sitt ledningsnät anslutet till överliggande nät. Han behöver då t.ex. inte abonnera på lika hög effekt som om anläggningen inte hade varit ansluten och hans avgifter under högbelastningsperioder kan då också bli lägre (

text: Prop. 1996/97:136 s. 148

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Försäljning av el

text: Efter EU-domstolens dom i målet

text: , Fuchs, anser Skatteverket att rättsläget är klarlagt när det gäller försäljning av mikroproducerad el och frågan om det är en ekonomisk verksamhet. En elproducent som har avtal om att antingen all el eller endast överskottsel ska levereras ut på nätet mot ersättning bedriver en självständig ekonomisk verksamhet. Det innebär att en sådan elproducent är skyldig att registrera sig för och betala mervärdesskatt. Omsättningens storlek och mängden producerad el har ingen betydelse för bedömningen. Skattskyldigheten gäller oavsett om elen produceras i ett vindkraftverk, i en solcellsanläggning eller på annat sätt.

text: 4.2 Ersättning för s.k. nätnytta enligt

text: 3 kap. 15 § ellagen

text: Utöver ersättning för den el som produceras och levereras in på nätet får producenten ersättning från nätägaren för s.k. nätnytta. Nätnytta uppstår för nätägaren när en elproducent levererar ut el på nätet. Genom att en produktionsanläggning ansluts till ett elnät får nätägaren minskade energiförluster i sina nät. Nätägarens kostnader att få ha sitt nät anslutet till överliggande nät blir dessutom ofta lägre tack vare att en produktionsanläggning ansluts till hans eget nät. En elproducent har rätt att få ersättning av nätägaren för nätnytta enligt lag (

text: 3 kap. 15 § ellagen

text: Skatteverket anser att tillhandahållen nätnytta är en tjänst. Nätnytta uppstår genom den fysiska inmatningen av el på nätet och är oberoende av om elproducenten säljer eller skänker sin el till ett elhandelföretag. Nätägaren får en nytta genom minskade kostnader i sin verksamhet och får ett effektivare och säkrare nät.

text: Enligt Skatteverkets bedömning finns en direkt koppling mellan ersättningen och tjänsten (nätnyttan), d.v.s. det är en omsättning av en tjänst. Den omständighet att ersättning för nätnytta ska utgå enligt lag och att det sätt på vilket ersättning ska beräknas är reglerat i en förordning påverkar inte bedömningen.

text: I vissa fall kan ersättning för nätnytta reducera nätavgiften som nätägaren tar ut av producenten för rätten att få vara ansluten till nätet. Skatteverket anser att det i dessa fall är fråga om två separata transaktioner där beskattningsunderlaget ska fastställas för respektive transaktion. Det innebär att det inte är möjligt att redovisa mervärdesskatt enligt ett nettodebiteringssystem.

text: Ersättning för el och nätnytta

text: Omsättning av nätnytta ska beskattas för mervärdesskatt om det sker i en ekonomisk verksamhet. Det är fråga om ekonomisk verksamhet när verksamheten bedrivs i syfte att fortlöpande vinna intäkter. Som framgår ovan anser Skatteverket att det är fråga om en ekonomisk verksamhet när el levereras ut på nätet mot ersättning. Detta innebär att när ersättning för nätnytta betalas ingår denna i den bedrivna ekonomiska verksamheten och ska därmed beskattas.

text: Ersättning endast för nätnytta

text: Skatteverket anser att det däremot inte är fråga om ekonomisk verksamhet när ersättning fås endast för nätnytta. I dessa fall matas el ut på nätet utan att producenten får ersättning för själva elleveransen, men där ersättning fås för nätnytta. För att få ersättning för nätnytta krävs endast att el matas ut på nätet. Skatteverket anser att det inte är fråga om ekonomisk verksamhet eftersom försäljningen inte sker på ett sätt som är jämförbart med motsvarande ekonomisk verksamhet, d.v.s. en elproducents verksamhet. Skillnaden är att en elproducent använder anläggningen för att producera el i syfte att fortlöpande vinna intäkter genom att sälja den producerade elen. En person som endast får ersättning för nätnytta använder inte sin tillgång på samma sätt, d.v.s. vidtar inte samma aktiva åtgärder som en elproducent. Ersättning för nätnytta får anses ingå i personens privata användning och förvaltning av sin egendom.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 38054-09/111

title: Skatt på energi, nyttiggjord värme

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att sådan värme som uppkommer i en process där skattepliktig elektrisk kraft produceras och som överförts till fjärrvärmevattnet eller motsvarande i produktionsanläggningen ska anses nyttiggjord vid tillämpningen av

text: 6 a kap. 3 b § lagen (1994:1776)

text: om skatt på energi (LSE).

text: Motsvarande bedömning gäller även avseende tidigare lydelser av LSE.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Hushållsavfall och annat avfall förbränns i en process där elektrisk kraft framställs. Värme som uppkommer i denna process överförs till vatten som leds ut på ett fjärrvärmenät. Med anledning av att efterfrågan på fjärrvärme under viss del av året är låg uppstår ett värmeöverskott. Efter att värmen överförts till vattnet sker därför en avsiktlig avkylning av en del av vattnet i fjärrvärmenätet utanför den anläggning där värmen producerats. Fråga har uppkommit om sådan avkylning medför att denna avsiktligt bortkylda värme ska anses nyttiggjord vid tillämpning av 6 a kap. 3 b § LSE.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt 1 kap. 10 § LSE förstås med kraftvärmeproduktion samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en och samma process om den värme som uppkommer nyttiggörs och elverkningsgraden uppgår till minst 5 procent.

text: Enligt 6 a kap. 1 § 7 LSE ska bränsle som förbrukas för framställning av skattepliktig elektrisk kraft befrias från energi- och koldioxidskatt.

text: Enligt 6 a kap. 1 § 17 a LSE ska bränsle som förbrukas i kraftvärmeproduktion för framställning av värme i en anläggning för vilken utsläppsrätter ska överlämnas enligt 6 kap. 1 § lagen om handel med utsläppsrätter befrias från energiskatt och från 85 procent av koldioxidskatten.

text: Enligt 6 a kap. 3 § första stycket LSE medges vid annan kraftvärmeproduktion än som avses i 1 § 17 a , för den del av bränslet som förbrukas för framställning av värme, befrielse från energiskatt med 100 procent och från koldioxidskatt i den omfattning som anges i andra stycket.

text: Enligt 6 a kap. 3 b § första stycket LSE ska vid samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en och samma process, när den värme som uppkommer nyttiggörs, fördelning av bränslet som förbrukas för framställning av värme, skattepliktig elektrisk kraft respektive sådan elektrisk kraft som inte är skattepliktig ske genom proportionering i förhållande till respektive energiproduktion. Om olika bränslen förbrukas, ska proportioneringen avse varje bränsle för sig. Enligt andra stycket ska bränslet fördelas också på kondenskraftsproduktionen om det förutom sådan elproduktion som nämns i första stycket också sker samtidig kondenskraftsproduktion från samma bränsle.

text: I den ursprungliga lydelsen av LSE framgick av 7 kap. 2 § tredje stycket att vid samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en kraftvärmeanläggning fick avdrag göras för energiskatt och koldioxidskatt på den del av bränslet som förbrukats för framställning av skattepliktig elektrisk kraft och för hälften av energiskatten på den del av bränslet som förbrukats för framställning av nyttiggjord värme.

text: Enligt den bestämmelse i lagen (

text: ) om allmän energiskatt (EL) som föregick

text: 7 kap. 2 § tredje stycket

text: LSE fick avdrag göras för skatt på bränsle som förbrukats för produktion av skattepliktig elektrisk kraft med undantag för skatt hänförlig till den del av bränslet som motsvarar nyttiggjord värme.

text: Den aktuella bestämmelsen i 7 kap. 2 § LSE flyttades den 1 oktober 2001 (SFS 2001:518) till det då nya 6 a kapitlet.

text: Med anledning av att det pågick ett antal rättsprocesser avseende tolkningen av begreppet "nyttiggjord värme" framförde Riksskatteverket i samband med ett remissvar önskemål om ett klargörande av begreppet. Den 1 januari 2004 gjordes med anledning av detta en justering av 6 a kap. 3 § LSE där ordet "nyttiggjord" slopades för att tydliggöra att det var värmeproduktion i kraftvärmeverket som avsågs (

text: prop. 2003/04:1 s. 218

text: Den 1 juli 2006 frikopplades 6 a kap. 1 § 7 LSE från 3 § samma kapitel för att därefter bara avse skattebefrielse för framställning av skattepliktig elektrisk kraft när värmen inte nyttiggörs. Samtidigt ändrades 6 a kap. 3 § LSE till att självständigt reglera skattebefrielse vid kraftvärmeproduktion, dvs. vid samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en och samma process och där den värme som uppkommer nyttiggörs (

text: prop. 2005/06:125 s. 72

text: ). Någon ändring i sak var inte avsedd (samma prop. s. 54).

text: Den 1 juli 2008 gjordes vissa lagtekniska ändringar med syfte att göra reglerna kring i synnerhet kraftvärmebeskattningen mer lättillgängliga och överskådliga. I samband med detta uttalades i författningskommentaren till 6 a kap. 3 b § LSE att med kondenskraftproduktion förstås i detta sammanhang en teknikoberoende definition som omfattar elproduktion utan samtidigt nyttiggörande av värmen, dvs. att värmen avsiktligt kyls bort vid elproduktionen (

text: prop. 2007/08:121 s. 19

text: ). I författningskommentaren till 6 a kap. 1 § 7 LSE uttalades att de nu genomförda lagtekniska ändringarna inte var avsedda att medföra några ändringar materiellt sett (samma prop. s. 17).

text: I Riksskatteverkets allmänna råd (RSV 2002:18) om beskattning av bränslen enligt lagen (

text: ) om skatt på energi har Riksskatteverket som sin uppfattning redovisat att den värmemängd som har överförts från ångcykeln till fjärrvärmevattnet eller motsvarande i kraftvärmeanläggningen bör anses nyttiggjord. Denna uppfattning redovisades tidigare i Riksskatteverkets rekommendationer m.m. (RSV Ip 1993:1) om allmän energiskatt och koldioxidskatt på bränslen, vilka ersattes av RSV 2002:18.

text: Kammarrätten i Sundsvall har i dom den 16 december 2003, mål nr 1261126203, avseende en ångbaserad anläggning tagit ställning till hur avdraget för erlagd energiskatt respektive koldioxidskatt på bränsle ska beräknas vid samtidig produktion av elektrisk kraft och värme i kraftvärmeverk. Avgörande för hur avdraget ska beräknas angavs vara hur begreppet nyttiggjord värme ska förstås. Kammarrätten fann vid en sammantagen bedömning att nyttiggjord värme kan och bör tolkas som den värmemängd som har överförts från ångcykeln till fjärrvärmevattnet eller motsvarande i kraftvärmeanläggningen. Motsvarande fråga har varit föremål för prövning av Kammarrätten i Sundsvall i flera fall och domstolen har i dessa fall gjort samma bedömning.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: När begreppet "nyttiggjord värme" infördes i EL gjorde Riksskatteverket 1993 bedömningen att den värmemängd som har överförts från ångcykeln till fjärrvärmevattnet eller mot-svarande i kraftvärmeanläggningen bör anses nyttiggjord (jfr RSV Ip 1993:1 och RSV 2002:18). Detta synsätt har därefter bekräftats av kammarrätten. När ordet "nyttiggjord" slopades i lagtexten uttalades det att det var för att tydliggöra att det var värmeproduktion i kraftvärmeverket som avsågs (jfr

text: prop. 2003/04:1 s. 218

text: ). När ordet "nyttiggörs" åter infördes uttalades att någon ändring i sak inte var avsedd (jfr

text: prop. 2005/06:125 s. 54

text: I samband med att kraftvärmebestämmelserna senast ändrades uttalades att med elproduktion utan samtidigt nyttiggörande av värmen menas att värmen avsiktligt kyls bort vid elproduktionen (jfr

text: prop. 2007/08:121 s. 19

text: ). Uttalandet ger enligt Skatteverkets uppfattning uttryck för att lagstiftaren anser att värme som kylts bort utanför produktionsanläggningen efter att värmen överförts till fjärrvärmevattnet och letts ut på fjärrvärmenätet har nyttiggjorts, då sådan värme inte kan anses ha kylts bort vid elproduktionen.

text: Sedan 1993 har aktuell lagtext ändrats vid flera tillfällen. Lagstiftaren har i samband med dessa ändringar inte uttalat att någon alternativ mätpunkt ska gälla vid tillämpningen av de nu aktuella bestämmelserna i LSE än den som varit Skatteverkets uttalade uppfattning sedan 1993 (jfr RSV Ip 1993:1 och RSV 2002:18).

text: Skatteverket konstaterar vidare att det inte kan utläsas av vare sig lagtext eller förarbetsuttalanden att olika bedömningar, avseende de nu aktuella bestämmelserna, ska göras beroende på om avkylningen är oavsiktlig eller avsiktlig. Någon vikt kan alltså inte läggas vid att fjärrvärmevattnet kyls av avsiktligt med anledning av att det uppstått ett värmeöverskott.

text: Skatteverket anser med hänvisning till ovanstående att sådan värme som uppkommer i en process där skattepliktig elektrisk kraft produceras och som överförts till fjärrvärmevattnet eller motsvarande i produktionsanläggningen ska anses nyttiggjord vid tillämpningen av 6 a kap. 3 b § LSE. Vilka åtgärder som företas efter att värmen förts över till fjärrvärmenätet eller motsvarande i produktionsanläggningen saknar således betydelse för bedömningen av om värmen nyttiggjorts och samma bedömning ska göras oavsett skälet för avkylningen. Värmen anses nyttiggjord även om den i ett senare led avsiktligt kyls bort eller av annan anledning inte når någon kund.

text: Med hänvisning till att inga förändringar i sak skett anser Skatteverket att motsvarande ska gälla även avseende tidigare lydelser av LSE.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 38057-11/111

title: Omsättningsland - tränartjänster m.m.

text: Nytt: 2023-05-03

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-05-03, dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att en tränartjänst är omsatt inom landet när förvärvaren är en näringsidkare som har sätet för sin ekonomiska verksamhet eller ett fast etableringsställe till vilket tjänsterna tillhandahålls i Sverige.

text: När en tränare tillhandahåller en tjänst direkt till någon som inte är näringsidkare kan tjänsten antingen ses som en idrottslig aktivitet eller en tjänst som omfattas av huvudregeln för tillhandahållanden till andra än näringsidkare. Om det är fråga om en tjänst avseende en idrottslig aktivitet som tillhandahålls så ska den anses omsatt inom landet om den idrottsliga aktiviteten äger rum i Sverige. Om det är fråga om en tjänst som omfattas av huvudregeln så ska den anses omsatt inom landet om säljaren har sitt säte eller ett fast etableringsställe här i landet.

text: Skatteverket anser att den tjänst som en hästtränare samt dressyrtränare av hästar och andra djur tillhandahåller ska behandlas på samma sätt som ovan.

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2011 och ersätter vid denna tidpunkt ställningstagande ´Omsättningsland — tränartjänster m.m.´ daterat 2009-12-07, dnr

text: 131 760686-09/111

text: . Det nya ställningstagandet har tagits fram med anledning av ändrad lagstiftning och innebär ändring i sak när köparen är en näringsidkare.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Från och med den 1 januari 2011 gäller en ny bestämmelse för omsättningsland för tillträde till olika evenemang när köparen är en näringsidkare.

text: Fråga har uppkommit hur omsättningsland för tjänster som tillhandahålls av olika tränare m.m. påverkas av att lagstiftningen ändras från och med den 1 januari 2011.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt huvudregeln är en tjänst som tillhandahålls en näringsidkare som agerar i denna egenskap omsatt inom landet om näringsidkaren antingen har sitt säte här i landet eller har ett fast etableringsställe till vilket tjänsten tillhandahålls. Om tjänsten tillhandahålls ett fast etableringsställe som näringsidkaren har i ett annat land är tjänsten omsatt utomlands (

text: 5 kap. 5 § första stycket mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML, och

text: artikel 44 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: En tjänst som tillhandahålls någon som inte är näringsidkare är enligt huvudregeln omsatt inom landet om den som tillhandahåller tjänsten antingen har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller ett fast etableringsställe här från vilket tjänsten tillhandahålls. Om tjänsten tillhandahålls från ett fast etableringsställe som näringsidkaren har i ett annat land har den dock omsatts utomlands (

text: 5 kap. 6 §

text: ML och

text: artikel 45

text: mervärdesskattedirektivet).

text: Ett tillträde till ett idrottsligt evenemang är omsatt inom landet om evenemanget faktiskt äger rum i Sverige och köparen är en näringsidkare. Detsamma gäller för tjänster i anknytning till tillträdet (5 kap.11 a§ ML och

text: artikel 53

text: mervärdesskattedirektivet).

text: En idrottslig aktivitet som tillhandahålls någon som inte är näringsidkare är omsatt inom landet om aktiviteten äger rum här i landet (

text: 5 kap. 11 §

text: ML och

text: artikel 54.1

text: mervärdesskattedirektivet).

text: De gemensamma dragen i artiklarna 53 och 54.1 i mervärdesskattedirektivet grundar sig på de berörda tillhandahållandenas sammansatta natur, tillhandahållanden som omfattar flera olika tjänster, och i det faktum att nämnda tillhandahållanden normalt sker till en mängd olika mottagare. Mottagarna är samtliga de personer som i olika egenskaper deltar i kulturella, konstnärliga, idrottsliga, vetenskapliga, pedagogiska eller underhållningsmässiga aktiviteter. De olika kategorier av tillhandahållanden som avses kännetecknas av att de tillhandahålls vid i tiden avgränsade arrangemang, och den plats där dessa tillhandahållanden av sammansatt natur fysiskt utförs är principiellt sett lätt att fastställa då dessa arrangemang äger rum på ett visst ställe (

text: , Gillan Beach, punkterna 23-24).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Omsättningsland tränartjänster

text: En idrottstränare kan tillhandahålla en mängd olika tjänster, bl.a. beroende på vilken idrott som utövas och på vilken nivå som idrottsutövningen sker. En tränartjänst innebär att en idrottstränare tillhandahåller instruktioner men även rådgivning kan förekomma. Exempel på en sådan tjänst kan vara en tränare som anlitas av en lokal fotbollsklubb under ett år för att träna ungdomar på orten i fotboll. Ett annat exempel på en tränartjänst kan vara en elitidrottstränare som tillhandahåller en sammansatt tränartjänst som även innefattar t.ex. rådgivning.

text: En tränartjänst som tillhandahålls en näringsidkare är omsatt inom landet om förvärvaren har sätet för sin ekonomiska verksamhet eller ett fast etableringsställe till vilket tjänsten tillhandahålls i Sverige.

text: Om en näringsidkare t.ex. ett gym köper en tjänst från en tränare så kan tjänsten inte omfattas av 5 kap.11 a§ ML eftersom det inte är fråga om ett tillträde till ett evenemang. Att näringsidkaren t.ex. gymet i sin tur tillhandahåller en idrottslig aktivitet påverkar inte denna bedömning. Tjänsterna ska omfattas av huvudregeln vid bestämning av omsättningsland.

text: När en tränare tillhandahåller en tjänst direkt till någon som inte är näringsidkare kan tjänsten antingen ses som en idrottslig aktivitet eller en tjänst som omfattas av huvudregeln för tillhandahållanden till andra än näringsidkare. Det avgörande vid bedömningen av att det är fråga om en tjänst som omfattas av huvudregeln är att det är en tjänst som är utsträckt i tiden, t.ex. genom ett avtal, eller om den utförs på olika ställen. Exempel på en sådan tjänst kan vara en tränare som har kontrakt med en elitidrottsman och tränar och följer med idrottsmannen på tävlingar. En sådan tjänst ska enligt Skatteverkets uppfattning hänföras till

text: 5 kap. 6 §

text: ML. Det innebär att tjänsten är omsatt inom landet om säljaren har sitt säte eller ett fast etableringsställe här i landet från vilket tjänsten tillhandahålls. En personlig tränare på ett gym som idrottsutövaren kan anlita direkt per timme mot separat ersättning tillhandahåller däremot en tjänst som avser en idrottslig aktivitet som omfattas av

text: 5 kap. 11 §

text: ML. En sådan tjänst innebär att kunden får möjlighet att idrotta. Både köparen och säljaren finns på plats vid idrottsutövandet. Tjänsten tillhandahålls vid ett särskilt tillfälle och på en särskild plats.

text: 4.2 Särskilda gränsdragningar för hästtränare m.m.

text: En trav- eller galopptränares uppgift är att på bästa sätt träna sina hästägares hästar så att de kan prestera på bästa sätt vid viss tidpunkt. Oavsett om ersättningen för tränartjänsten delas upp i två delar, en fast del och en rörlig del avseende fördelning av eventuella vinstpengar, anser Skatteverket att den tjänst som tränaren utför ska hänföras till en enda tjänst avseende träning.

text: Skatteverket anser att den tjänst som en hästtränare samt dressyrtränare av hästar och andra djur tillhandahåller en näringsidkare omfattas av huvudregeln i

text: 5 kap. 5 §

text: ML. Således är tjänsten omsatt inom landet om den som förvärvar tjänsten har sätet för sin ekonomiska verksamhet eller ett fast etableringsställe i Sverige till vilket tjänsterna tillhandahålls. Om köparen av tränartjänsten inte är en näringsidkare ska tjänsten i stället bedömas enligt

text: 5 kap. 6 §

text: ML.

text: Den tjänst som en jockey eller en kusk tillhandahåller omfattas av 5 kap. 5 eller 11 §§ ML beroende på vem som är köparen av tjänsten. Om köparen är en näringsidkare så omfattas tjänsten av huvudregeln i

text: 5 kap. 5 §

text: ML. Om köparen är någon som inte är näringsidkare anser Skatteverket att det är fråga om en sådan tjänst som ryms inom begreppet idrott i

text: 5 kap. 11 §

text: ML.

text: När det är tränaren själv som kör hästen på tävling ska denna tjänst bedömas som underordnad tränartjänsten. Det innebär att hela tränarens tillhandahållande bedöms som en tränartjänst som omfattas av huvudregeln även om det i det huvudsakliga tillhandahållandet finns en deltjänst som skulle kunna omfattas av en annan bestämmelse.

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2011 och ersätter vid denna tidpunkt ställningstagande ´Omsättningsland — tränartjänster m.m.´ daterad 2009-12-07, dnr

text: 131 760686-09/111

text: .. Det nya ställningstagandet har tagits fram med anledning av ändrad lagstiftning. För redovisningsperioden fram till den 1 januari 2011 ska det äldre ställningstagandet fortfarande tillämpas.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 38065-11/111

title: Omsättningsland - konferenstjänster

text: Nytt: 2016-05-26

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Beskattningsland vid tillträde till olika evenemang, mervärdesskatt, dnr

text: 131 209264-16/111

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket gör bedömningen att när en näringsidkare köper tillträde till en konferens är tjänsten omsatt inom landet om konferensen äger rum i Sverige. Om det är fråga om en annan konferenstjänst än det faktiska tillträdet till konferensen så ska omsättningsland bedömas enligt huvudregeln.

text: När någon som inte är näringsidkare köper en konferenstjänst är tjänsten omsatt inom landet om konferensen äger rum i Sverige.

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2011 och ersätter vid denna tidpunkt tidigare ställningstagande med samma namn daterad 2009-12-07, dnr

text: 131 755062-09/111

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Från och med den 1 januari 2011 gäller en ny bestämmelse för omsättningsland för tillträde till olika evenemang när köparen är en näringsidkare.

text: Frågan är hur omsättningsland för tillhandahållande av konferensarrangemang och tjänster avseende deltagande i konferenser, kongresser m.m. ska bedömas utifrån den ändrade lagstiftningen från och med den 1 januari 2011.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt huvudregeln är en tjänst som tillhandahålls en näringsidkare som agerar i denna egenskap omsatt inom landet om näringsidkaren antingen har sitt säte här i landet eller har ett fast etableringsställe till vilket tjänsten tillhandahålls. Om tjänsten tillhandahålls ett fast etableringsställe som näringsidkaren har i ett annat land är tjänsten omsatt utomlands (

text: 5 kap. 5 § första stycket mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML, och

text: artikel 44 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Ett tillträde till ett pedagogiskt, kulturellt, vetenskapligt eller liknande evenemang är omsatt inom landet om evenemanget faktiskt äger rum i Sverige och köparen är en näringsidkare. Detsamma gäller för tjänster i anknytning till tillträdet (5 kap.

text: 11 a §

text: ML och

text: artikel 53

text: mervärdesskattedirektivet).

text: Med tjänster i anknytning till tillträdet avses t.ex. garderobs- eller toalettavgifter på en mässa eller teater (

text: prop. 2009/10:15 s. 230

text: När köparen är någon som inte är näringsidkare anses en tjänst avseende bland annat pedagogiska, kulturella, vetenskapliga och liknande aktiviteter omsatt inom landet om aktiviteten äger rum här i landet. Detsamma gäller till dessa tjänster underordnade tjänster och tjänster som tillhandahålls av den som organiserar aktiviteten. Såsom liknande aktiviteter anges mässor och utställningar (

text: 5 kap. 11 §

text: ML och

text: artikel 54.1

text: mervärdesskattedirektivet).

text: De gemensamma dragen i artiklarna

text: och

text: mervärdesskattedirektivet grundar sig på de berörda tillhandahållandenas sammansatta natur, tillhandahållanden som omfattar flera olika tjänster och i det faktum att nämnda tillhandahållanden normalt sker till en mängd olika mottagare. Mottagarna är samtliga de personer som i olika egenskaper deltar i kulturella, konstnärliga, idrottsliga, vetenskapliga, pedagogiska eller underhållningsmässiga aktiviteter. De olika kategorier av tillhandahållanden som avses kännetecknas av att de tillhandahålls vid i tiden avgränsade arrangemang och den plats där dessa tillhandahållanden av sammansatt natur fysiskt utförs är principiellt sett lätt att fastställa då dessa arrangemang äger rum på ett visst ställe (

text: , Gillan Beach, punkterna 23-24).

text: Mervärdesskattekommittén beslutade nästan enhälligt att med tillträde till olika evenemang avses rätten att få tillträda ett arrangemang i utbyte mot en biljett eller betalning. Endast tjänster vars väsentliga drag består i beviljandet av ett sådant tillträde ska omfattas av bestämmelsen. Vidare beslutades nästan enhälligt att följande tjänster skulle anses ingå i begreppet tillträde till ett evenemang.

text: a. Tillträde till föreställningar, teater, cirkus, mässor, underhållning, konserter, utställningar och liknande evenemang även om sådant inträde omfattas av säsongsbiljetter.

text: b. Tillträde till sportevenemang såsom matcher eller tävlingar även om ett sådant inträde omfattas av säsongsbiljetter.

text: c. Tillträde till pedagogiska eller vetenskapliga evenemang som t.ex. konferenser och seminarier (riktlinje från mervärdesskattekommitténs 91:a möte den 10-12 maj 2010).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Konferenstjänster, dvs. tillhandahållande av konferensarrangemang och tjänster avseende tillträde till konferenser, kongresser m.m., är sammansatta tjänster som innefattar flera underliggande tillhandahållanden såsom lokal, information, diverse kontorstjänster, restaurang- eller cateringtjänster m.m.

text: Ett tillhandahållande av en konferenstjänst från en konferensarrangör till deltagarna på konferensen är ett sammansatt tillhandahållande som sker till flera olika deltagare vid en viss tidpunkt och på en viss plats. Även en underleverantör till en konferensarrangör kan anses tillhandahålla konferenstjänster under förutsättning att den underliggande tjänsten bedömts vara ett tillhandahållande av konferensarrangemang, dvs. ett sammansatt tillhandahållande.

text: Skatteverket anser inte att separata tjänster som en underleverantör tillhandahåller konferensarrangören, t.ex. lokal, föredragshållare, restaurang- eller cateringtjänster, ska bedömas som konferenstjänster. Omsättningsland för sådana tjänster ska i stället bedömas med utgångspunkt i vilken typ av tjänst som respektive underentreprenör faktiskt tillhandahåller (tjänst avseende fastighet, information etc.).

text: När det gäller tillträde till en konferens så kan en sådan tjänst endast nyttjas av den som faktiskt ska delta på konferensen. En underleverantör till en konferensarrangör kan inte anses tillhandahålla ett tillträde till en konferens.

text: Skatteverkets gör den bedömningen att när en näringsidkare köper ett tillträde till en konferens är tjänsten omsatt inom landet om konferensen äger rum i Sverige oavsett hur betalningen sker, dvs. oavsett om betalning sker i samband med tillträdet eller om betalning sker i förskott. Om det är fråga om en annan konferenstjänst än det faktiska tillträdet till konferensen t.ex. en underleverantörs uppdrag att arrangera en konferens så ska omsättningsland bedömas enligt huvudregeln.

text: Underordnade tjänster till en konferens tillhandahålls som regel endast näringsidkare och faller då inom huvudregeln i

text: 5 kap. 5 §

text: ML om ingen annan särbestämmelse blir tillämplig.

text: Detta ställningstagande gäller från den 1 januari 2011 och ersätter vid denna tidpunkt tidigare ställningstagande med samma namn daterad 2009-12-07, dnr

text: 131 755062-09/111

text: . Det nya ställningstagandet har tagits fram med anledning av ändrad lagstiftning och innebär en viss ändring i sak när köparen är en näringsidkare. För redovisningsperioder fram till den 1 januari 2011 ska det äldre ställningstagandet fortfarande tillämpas.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 38072-11/111

title: Omsättningsland - pedagogisk aktivitet

text: Nytt: 2016-05-26

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Beskattningsland vid tillträde till olika evenemang, mervärdesskatt, dnr

text: 131 209264-16/111

text: 1 Sammanfattning

text: En tjänst som innebär att en näringsidkare får tillträde till ett pedagogiskt evenemang är omsatt inom landet om evenemanget faktiskt äger rum här i Sverige. Detta gäller oavsett hur betalningen erläggs för det pedagogiska evenemanget.

text: Om det däremot är fråga om en annan pedagogisk tjänst än ett tillträde till ett pedagogiskt evenemang som tillhandahålls en näringsidkare så ska omsättningsland bedömas utifrån huvudregeln. Tjänsten är då omsatt inom landet om förvärvaren har sitt säte eller ett fast etableringsställe här i landet till vilket tjänsterna har förvärvats.

text: Samtliga tjänster som avser pedagogiska aktiviteter och som tillhandahålls någon som inte är näringsidkare är omsatta inom landet om aktiviteten faktiskt äger rum här i landet.

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2011 och ersätter vid denna tidpunkt ställningstagandet med samma namn daterat 2009-12-07, dnr

text: 131 755066-09/111

text: . Det nya ställningstagandet har tagits fram med anledning av ändrad lagstiftning och innebär en ändring i sak när köparen är en näringsidkare.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Från och med den 1 januari 2011 gäller en ny bestämmelse för omsättningsland för tillträde till olika evenemang när köparen är en näringsidkare.

text: Frågan är hur omsättningsland för tillhandahållande av pedagogiska aktiviteter ska bedömas utifrån den lagstiftning som gäller från och med den 1 januari 2011.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt huvudregeln är en tjänst som tillhandahålls en näringsidkare som agerar i denna egenskap omsatt inom landet om näringsidkaren antingen har sitt säte här i landet eller här har ett fast etableringsställe till vilket tjänsten tillhandahålls. Om tjänsten tillhandahålls ett fast etableringsställe som näringsidkaren har i ett annat land är tjänsten omsatt utomlands (

text: 5 kap. 5 § första stycket mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML, och

text: artikel 44 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Ett tillträde till ett pedagogiskt, kulturellt, vetenskapligt eller liknande evenemang är omsatt inom landet om evenemanget faktiskt äger rum i Sverige och köparen är en näringsidkare. Detsamma gäller för tjänster i anknytning till tillträdet (5 kap.11 a§ ML och

text: artikel 53

text: mervärdesskattedirektivet).

text: En tjänst som tillhandahålls någon som inte är näringsidkare och som avser en pedagogisk aktivitet är omsatt inom landet om aktiviteten faktiskt äger rum i Sverige. Detsamma gäller underordnade tjänster till den pedagogiska aktiviteten och tjänster som tillhandahålls av den som organiserar aktiviteten (

text: 5 kap. 11 §

text: ML och

text: artikel 54.1

text: mervärdesskattedirektivet).

text: Av

text: prop. 2009/10:15

text: avsnitt 6.8.6 framgår att begreppet pedagogisk aktivitet ska ges en unionsrättslig tolkning.

text: Från skatteplikt undantas tjänster som utgör

text: 1. grundskole-, gymnasieskole- eller högskoleutbildning, om utbildningen anordnas av det allmänna eller en av det allmänna för utbildningen erkänd utbildningsanordnare, och

text: 2. utbildning som berättigar studerande till studiestöd enligt

text: studiestödslagen

text: eller till sådant bidrag för korttidsstudier som fördelas av vissa särskilda organ (

text: 3 kap. 8 § första stycket

text: ML).

text: Skolundervisning, universitetsutbildning, yrkesutbildning och fortbildning ska undantas från skatteplikt när tillhandahållaren är ett offentligrättsligt organ med detta syfte eller annat organ som blivit erkänt av medlemsstaten som organ med liknande syfte. Detta gäller också tillhandahållande av tjänster och leverans av varor med nära anknytning därtill. Från skatteplikt ska även undantas undervisning som ges privat av lärare och som avser skolundervisning eller universitetsutbildning (artikel 132.1 i och j mervärdesskattedirektivet).

text: Det är inte nödvändigt att exakt definiera begreppet "skolundervisning eller universitetsutbildning" i förhållande till mervärdesskattesystemet, utan det är tillräckligt att i förevarande fall påpeka att detta begrepp inte enbart avser utbildning som leder till en examen i syfte att erhålla en viss kvalifikation eller som gör det möjligt att erhålla en utbildning för utövande av en yrkesverksamhet. Begreppet omfattar även annan verksamhet som avser undervisning som ges i skolor eller på universitet i syfte att utveckla elevernas eller studenternas kunskaper och färdigheter, förutsatt att verksamheten inte enbart utgör en fritidsaktivitet (

text: , Haderer, punkt 26).

text: Mervärdesskattekommittén beslutade nästan enhälligt att med "tillträde till" olika evenemang avses rätten att få tillträda ett arrangemang i utbyte mot en biljett eller betalning. Endast tjänster vars väsentliga drag består i beviljandet av ett sådant tillträde ska omfattas av bestämmelsen. Vidare beslutades nästan enhälligt att följande tjänster skulle anses ingå i begreppet tillträde till ett evenemang.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: EU-domstolens uttalanden i

text: , Haderer, ska ligga till grund för bedömningen vad som omfattas av begreppet utbildning enligt

text: 3 kap. 8 §

text: ML. Skatteverket gör den bedömningen att begreppet pedagogisk aktivitet i

text: 5 kap. 11 §

text: ML ska innefatta åtminstone utbildningstjänster. Av denna anledning kan EU-domstolens uttalanden i

text: , Haderer, även ligga till grund för vad som åtminstone utgör pedagogisk aktivitet enligt

text: 5 kap. 11 §

text: ML.

text: Vid bedömningen av tillhandahållande av en pedagogisk tjänst till en näringsidkare är det avgörande om det är fråga om tillträde till ett evenemang dvs. det faktiska deltagandet i det pedagogiska evenemanget. Ett evenemang äger rum under en begränsad tid på en bestämd plats.

text: Som exempel på vad ett tillträde till ett evenemang är kan anges ett företag som betalar för att personalen ska kunna delta i ett tvådagars pedagogiskt seminarium. Seminariet har karaktären av ett särskilt evenemang och betalningen avser deltagandet.

text: Om tillhandahållandet i stället avser en utbildning som varar under en längre tid så skulle detta vara ett tillhandahållande av en pedagogisk aktivitet som inte utgjorde ett särskilt evenemang.

text: Andra exempel på tillhandahållanden som inte kan omfattas av tillträde till det specifika evenemanget är underleverantörers tillhandahållande till arrangören av det pedagogiska evenemanget t.ex. föredragshållarens tillhandahållande till arrangören.

text: En tjänst som innebär att en näringsidkare får tillträde till ett pedagogiskt evenemang är omsatt inom landet om evenemanget faktiskt äger rum här i Sverige. Detta gäller oavsett hur betalningen erläggs för det pedagogiska evenemanget, dvs. oavsett om betalning sker i samband med tillträdet eller om betalning sker i förskott. Om det däremot är fråga om en annan tjänst som avser en pedagogisk aktivitet t.ex. föredragshållarens tillhandahållande till arrangören och som tillhandahålls en näringsidkare så ska omsättningsland bedömas utifrån huvudregeln. Tjänsten är då omsatt inom landet om förvärvaren har sitt säte eller ett fast etableringsställe här i landet till vilket tjänsterna har förvärvats.

text: 131 755066-09/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 380744-08/111

title: Kooperativa föreningars rabatter till medlemmar

text: 1 Sammanfattning

text: Kooperativa föreningars överlåtelser av varor och tjänster till medlemmar för pris understigande marknadspriset föranleder uttagsbeskattning hos föreningen.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har uppkommit om kooperativa föreningars tillhandahållande av varor och tjänster till medlemmar för ett pris som understiger marknadspriset ska föranleda uttagsbeskattning hos föreningen. Frågeställningen kan illustreras med följande exempel:

text: En kooperativ vindkraftförening har förvärvat ett vindkraftverk och avser att tillhandahålla el till sina medlemmar till självkostnadspris vilket understiger marknadspriset. Föranleder underpriset några inkomstskattekonsekvenser för föreningen?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I

text: 22 kap. 3 §

text: IL anges att med uttag avses att den skattskyldige överlåter en tillgång mot en ersättning som understiger marknadsvärdet utan att detta är affärsmässigt motiverat. Av 4 § framgår att motsvarande gäller för uttag av tjänst om värdet av tjänsten är mer än ringa. I 7 § anges att uttag av en tillgång eller en tjänst ska behandlas som om den avyttras mot en ersättning som motsvarar marknadsvärdet.

text: I

text: 39 kap. 22 §

text: IL första stycket finns bestämmelser som innebär att utdelning från kooperativ förening i form av rabatt i förhållande till gjorda köp ska dras av. Genom lagstiftning som infördes med verkan från och med 1 januari 1999 har dock införts en begränsning i denna avdragsrätt (

text: 39 kap. 22 § andra stycket

text: IL).

text: Det kan också noteras att utdelning från en ekonomisk förening som utgår i förhållande till gjorda inköp är skattefri för mottagaren till den del den innebär en besparing av mottagarens levnadskostnader (

text: 42 kap. 14 §

text: IL). Någon begränsning av denna skattefrihet föreligger inte.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Av 22 kap. 3 och 4 §§ IL framgår att uttagsbeskattning ska ske i de fall en skattskyldig överlåter en vara eller tjänst för ett pris som understiger marknadspriset om affärsmässiga skäl inte kan åberopas för denna prissättning. Sådana skäl kan inte anses föreligga i de här aktuella fallen. Prissättningen är istället en följd av den intressegemenskap som föreligger mellan föreningen och dess medlemmar. Inte heller är de undantag från uttagsbeskattning som anges i 22 kap. 9-13 §§ IL eller i

text: 23 kap.

text: IL tillämpliga i dessa fall. Uttagsbeskattning ska således ske.

text: Den rabatt som medlemmarna i föreningen erhåller genom prissättningen i här aktuella fall är att hänföra till utdelning från föreningen, s.k. kooperativ utdelning (jfr

text: 42 kap. 14 §

text: IL). Sådan kooperativ utdelning kan i viss utsträckning dras av hos föreningen, varför effekten av en uttagsbeskattning reduceras. Eftersom avdragsrätten för kooperativ utdelning är begränsad (

text: 39 kap. 22 § andra stycket

text: IL) kan uttagsbeskattningen i vissa fall dock komma att medföra reella beskattningskonsekvenser för föreningen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 380796-13/111

title: Beräkning av andelsägares resultat i delägarbeskattad juridisk person när andelarna förvärvas under räkenskapsåret från någon som inte har varit skattskyldig i Sverige

text: 1 Sammanfattning

text: När skattskyldighet för en verksamhet i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person eller i ett svenskt handelsbolag inte tidigare förelegat i Sverige men på grund av byte av andelsägare inträder så anser Skatteverket att varken intäktsposter eller kostnadsposter som uppkommit före skattskyldighetens inträde ska tas med vid beräkning av det resultat som ska beskattas i Sverige. Resultatet vid den svenska beskattningen ska beräknas utifrån att verksamheten påbörjats vid skattskyldighetens inträde. Anskaffningsvärden och anskaffningsutgifter ska bedömas med tillämpning av reglerna om beskattningsinträde i

text: 20 a kap.

text: inkomstskattelagen

text: (IL).

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit hur andelsägare som under räkenskapsåret förvärvar andelar i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person eller i ett svenskt handelsbolag med hela verksamheten bedriven utanför Sverige, ska beräkna resultatet i den i utlandet delägarbeskattade juridiska personen eller det svenska handelsbolaget när förvärvet sker från delägare som inte är skattskyldig i Sverige för inkomsterna i verksamheten. Hur behandlas vinster och förluster som uppkommit i den i utlandet delägarbeskattade juridiska personen eller det svenska handelsbolaget före andelsägarens förvärvstidpunkt?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Inkomsterna från ett svenskt handelsbolag beskattas hos dess delägare (

text: 5 kap. 1 § inkomstskattelagen

text: [1999:1229], IL).

text: Obegränsat skattskyldiga delägare i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person är skattskyldiga för personens inkomster. Med en i utlandet delägarbeskattad juridisk person avses en utländsk juridisk person vars inkomster beskattas hos delägare i den utländska stat där personen hör hemma (

text: 5 kap. 2 a §

text: IL).

text: Bestämmelserna i

text: 20 a kap.

text: IL tillämpas vid beräkning av anskaffningsvärden och anskaffningsutgifter för tillgångar och förpliktelser som ingår i verksamheten vid beskattningsinträdet om inkomsten i ett svenskt handelsbolag eller i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person inte har beskattats i Sverige på grund av att delägaren inte varit skattskyldig i Sverige för verksamheten men sådan skyldighet inträder (

text: 20 a kap. 1 § första stycket 2

text: IL).

text: Tillgångar ska anses ha anskaffats vid beskattningsinträdet (

text: 20 a kap. 2 §

text: IL).

text: Avsikten med att införa reglerna om beskattningsinträde var att de nya reglerna skulle återspegla det ekonomiska resultatet av näringsverksamheten efter tidpunkten för förändringen på ett korrekt sätt (

text: prop. 2002/03:96 s. 155

text: ). Reglerna innebär i princip att det skattemässiga värdet av tillgångar beräknas utifrån ursprunglig anskaffningsutgift justerad så att det skattemässiga värdet schablonmässigt blir detsamma som det med rimliga antaganden skulle ha blivit om tillgången anskaffats i och därefter ingått i en näringsverksamhet som beskattas i Sverige.

text: Högsta förvaltningsdomstolen har ansett att reglerna om beskattningsinträde ska tillämpas i situationer där svenska aktiebolag förvärvat andelar i utländska bolag som efter förvärven omvandlats till en utländsk delägarbeskattad juridisk person (

text: RÅ 2009 not. 137

text: och 138).

text: Om en andel i ett svenskt handelsbolag byter ägare under beskattningsåret beskattas normalt köparen för det aktuella beskattningsårets resultat. För att en fördelning av resultatet mellan köpare och säljare per överlåtelsedag ska kunna ske måste det upprättas ett delbokslut som visar hur stor del av årets totala resultat som ska hänföras till säljaren respektive köparen (RÅ 1971 Fi 922,

text: RÅ 1994 ref. 52

text: II,

text: RÅ 1995 ref. 33

text: RÅ 1997 not. 126

text: Inkomst av rörelse, som ett företag i en avtalsslutande stat förvärvar, beskattas endast i denna stat, såvida inte företaget bedriver rörelse i den andra avtalsslutande staten från där beläget fast driftställe. Om företaget bedriver rörelse på nyss angivet sätt, får företagets inkomst beskattas i den andra staten, men endast så stor del av den som är hänförlig till det fasta driftstället (2008 års version av artikel 7 punkt 1 i OECD:s modellavtal)

text: 4 Bedömning

text: När en i Sverige skattskyldig delägare förvärvar andelar i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person eller ett svenskt handelsbolag från någon som inte är skattskyldig i Sverige för verksamheten blir reglerna om beskattningsinträde i

text: 20 a kap.

text: IL tillämpliga (

text: 20 a kap. 1 § första stycket 2

text: IL). Se även

text: RÅ 2009 not. 137

text: och 138.

text: Inkomsten i den i utlandet delägarbeskattade juridiska personen eller det svenska handelsbolaget har inte beskattats i Sverige tidigare på grund av att delägaren inte varit skattskyldig i Sverige för verksamheten men sådan skattskyldighet inträder.

text: Enligt praxis ska andelsägare i ett svenskt handelsbolag vid räkenskapsårets utgång redovisa resultatet i handelsbolaget för hela räkenskapsåret. Om delårsbokslut upprättas vid överlåtelsetidpunkten kan resultatet fördelas mellan köpare och säljare. Denna praxis avser situationer när någon delägare hela tiden är skattskyldig för handelsbolagets resultat i Sverige. Skatteverket anser att samma princip gäller för andelsägare i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person under förutsättning att den överlåtna andelen ägs av obegränsat skattskyldiga delägare under hela beskattningsåret. Situationen är annorlunda när verksamhet i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person eller ett svenskt handelsbolag kommer in i den svenska beskattningssfären genom att en obegränsat skattskyldig person köper andelar från någon som inte varit skattskyldig i Sverige.

text: Enligt Skatteverket ska det skattepliktiga resultatet beräknas från tidpunkten för beskattningsinträdet. Värdet på tillgångar och förpliktelser ska beräknas vid denna tidpunkt. Därmed är det bara värdeförändringar efter denna tidpunkt som kommer att påverka delägarens andel av verksamhetens resultat. Skatteverket anser att av detta följer att det också bara är sådana andra löpande intäkter och kostnader som uppkommer efter beskattningsinträdet som ska påverka delägarens resultatandel. Vid en sådan bedömning återspeglas det ekonomiska resultatet av näringsverksamheten efter tidpunkten för förändringen på ett korrekt sätt (

text: prop. 2002/03:96 s. 155

text: ). Eftersom resultatet beräknas på samma sätt för både i utlandet delägarbeskattade juridiska personer och svenska handelsbolag uppkommer ingen EU-rättslig olikabehandling.

text: De principer som gäller vid fördelning av beskattningsrätten mellan länder finns i OECD:s modellavtal. Även EU-domstolen hänvisar till dessa principer när den diskuterar rättfärdigandegrunden fördelning av beskattningsrätten mellan länder. EU-domstolen konstaterar att eftersom det i unionsrätten inte finns några allmänna kriterier för fördelning av beskattningsrätt mellan medlemsstater är det rimligt att länderna istället använder de kriterier som praktiseras i den internationella skatterätten (se bl.a.

text: Gilly, p.31).

text: Även i boken EU-skatterätt (upplaga 3) s. 165 uttrycker författarna att det måste vara de principer som ligger till grund för fördelning av beskattningsrätten i OECD:s modellavtal som anses ge uttryck för den välavvägda fördelningen av beskattningsrätten och att en väletablerad princip kommer till uttryck i artikel 7. Enligt huvudregeln i artikel 7 har endast det land där ett bolag är hemmahörande rätt att beskatta dess inkomster, men om bolaget har verksamhet i en annan stat (fast driftställe) får den andra staten beskatta inkomst som är hänförlig till det fasta driftstället. Enligt författarna av boken finns det därmed fog för att hävda att en stat måste ha rätt att beskatta de värden som upparbetats i näringsverksamhet i landet. Denna beskattning äventyras om staten måste medge skattefrihet även för transaktioner som innebär att skatteunderlaget definitivt försvinner ur landet (Ståhl Kristina, Österman Persson Roger, Hilling Maria, Öberg Jesper, EU-skatterätt, upplaga 3, 2011. Iustus, Uppsala).

text: Sammanfattningsvis anser Skatteverket att det inte finns något i skatteavtalen som innebär att Sverige måste beakta resultatet i den i utlandet delägarbeskattade juridiska personen före beskattningsinträdet när detta inte ska ske enligt intern rätt. Detsamma gäller resultatet i ett svenskt handelsbolag vid beskattningsinträde. Skatteverkets bedömning stämmer väl överens med allmänna principer om fördelning av beskattningsrätten mellan länder och även med de syften som skatteavtalen har, att undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 38080-11/111

title: Idrottsutövares verksamhet bedriven som företag - mervärdesskattekonsekvenser

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Idrottsutövares verksamhet bedriven som företag – mervärdesskattekonsekvenser, dnr

text: 131 740375-13/111

text: 1 Sammanfattning

text: En idrottsutövare som bedriver en idrottslig verksamhet som uppfyller kraven för en ekonomisk verksamhet omsätter skattepliktiga tjänster som medför skattskyldighet till mervärdesskatt. Det gäller under förutsättning att tjänsterna utförs mot ersättning och att omsättningen skett inom landet. Detta gäller oavsett i vilken företagsform verksamheten bedrivs. Om dessa tjänster tillhandahålls en näringsidkare är de omsatta inom landet om köparen har sitt säte eller fasta etableringsställe här i landet. Detta gäller samtliga de tjänster som tillhandahålls i verksamheten.

text: De ersättningar som företaget erhåller för idrottsutövarens tävlingsverksamhet eller för olika reklamtillhandahållanden ska beskattas enligt skattesatsen 25 procent.

text: Avdragsrätt föreligger för ingående skatt på kostnader till den del inköpet kan hänföras till den ekonomiska verksamheten.

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2011 och ersätter vid denna tidpunkt ställningstagande med samma namn daterat 2009-12-07, dnr

text: 131 785485-09/111

text: . Det nya ställningstagandet har tagits fram med anledning av ändrad lagstiftning för omsättningsland och innebär en viss ändring i sak när köparen är en näringsidkare på så sätt att fler tjänster omfattas av huvudregeln.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Bestämmelserna avseende omsättningsland för idrottstjänster när köparen är en näringsidkare har ändrats från och med den 1 januari 2011. Därför görs en översyn av Skatteverkets ställningstagande om en idrottsutövares verksamhet bedriven som företag medför skattskyldighet för mervärdesskatt.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs i en yrkesmässig verksamhet (

text: 1 kap. 1 § första stycket 1 mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML).

text: Skyldig att betala mervärdesskatt är enligt huvudregeln den som omsätter varan eller tjänsten (

text: 1 kap. 2 § första stycket 1

text: ML).

text: En verksamhet är yrkesmässig om den utgör näringsverksamhet enligt

text: 13 kap.

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: . Yrkesmässig verksamhet föreligger även om den bedrivs i former som är jämförliga med en till sådan näringsverksamhet hänförlig rörelse och ersättningen för omsättningen i verksamheten under beskattningsåret överstiger 30 000 kronor (

text: 4 kap. 1 §

text: ML).

text: Beskattningsbar person är varje person som självständigt någonstans bedriver någon form av ekonomisk verksamhet, oberoende av syfte eller resultat. Med ekonomisk verksamhet avses varje verksamhet som en producent, en handlare eller en tjänsteleverantör bedriver, inbegripet gruvdrift och jordbruksverksamhet samt verksamheter inom fria yrken och därmed likställda yrken. Utnyttjande av materiella eller immateriella tillgångar i syfte att fortlöpande vinna intäkter därav ska särskilt betraktas som ekonomisk verksamhet (

text: artikel 9 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Mervärdesskatt ska tas ut med 25 procent av beskattningsunderlaget om inte annat anges. Mervärdesskatt ska dock tas ut med 6 procent av beskattningsunderlaget för omsättning av sådana tjänster inom idrottsområdet som skulle kunna undantas från skatteplikt (7 kap. 1 § första stycket och tredje stycket 10 ML).

text: Från skatteplikt undantas omsättning av tjänster varigenom någon bereds tillträde till idrottsligt evenemang eller tillfälle att utöva idrottslig verksamhet. Från skatteplikt undantas vidare omsättning av tjänster som har omedelbart samband med utövandet av den idrottsliga verksamheten om dessa tjänster omsätts av den som tillhandahåller den idrottsliga verksamheten. Undantaget från skatteplikt gäller endast om tjänsterna omsätts av staten eller en kommun eller av en förening i de fall verksamheten inte anses som yrkesmässig enligt

text: 4 kap. 8 §

text: ML (3 kap.11 a§ första stycket ML).

text: Undantaget från skatteplikt inom idrottsområdet har utformats efter förebild av motsvarande bestämmelser om undantag från skatteplikt för vissa tjänster m.m. i mervärdesskattedirektivet. Enligt direktivet ska medlemsstaterna från skatteplikt undanta vissa tjänster som är nära kopplade till idrottslig eller fysisk träning som tillhandahålls av organisationer utan vinstsyfte till personer som ägnar sig åt idrott eller fysisk träning. Reducerad skattesats får tillämpas för tillträde till sportevenemang och utnyttjande av sportanläggningar (artikel132.1 msamt Bilaga III, punkt 13 och 14 mervärdesskattedirektivet).

text: Enligt huvudregeln är en tjänst som tillhandahålls en näringsidkare som agerar i denna egenskap omsatt inom landet om näringsidkaren antingen har sitt säte här i landet eller har ett fast etableringsställe till vilket tjänsten tillhandahålls. Om tjänsten tillhandahålls ett fast etableringsställe som näringsidkaren har i ett annat land är tjänsten omsatt utomlands (

text: 5 kap. 5 § första stycket

text: ML och

text: artikel 44

text: mervärdesskattedirektivet).

text: Ett tillträde till ett idrottsligt evenemang är omsatt inom landet om evenemanget faktiskt äger rum i Sverige och köparen är en näringsidkare. Detsamma gäller för tjänster i anknytning till tillträdet (5 kap.11 a§ ML och

text: artikel 53

text: mervärdesskattedirektivet).

text: Avdragsrätt föreligger för ingående skatt som hänför sig till kostnader i verksamhet som medför skattskyldighet (

text: 8 kap. 3 §

text: ML).

text: I den mån varor och tjänster används för den skattskyldige personens skattepliktiga transaktioner, ska denne ha rätt att göra avdrag för mervärdesskatt avseende varor eller tjänster som tillhandahållits, eller kommer att tillhandahållas, till honom av en annan skattskyldig person (

text: artikel 168

text: mervärdesskattedirektivet).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Den som bedriver en verksamhet som utgör ekonomisk verksamhet i enlighet med mervärdesskattedirektivet får i normalfallet anses bedriva en verksamhet som är yrkesmässig enligt ML. Yrkesmässig verksamhet föreligger om en verksamhet antingen utgör näringsverksamhet eller bedrivs under näringsliknande former.

text: En särskild bedömning av om ekonomisk verksamhet föreligger ska göras i varje enskilt fall. Således ska denna bedömning göras oavsett i vilken företagsform verksamheten bedrivs.

text: De tillhandahållanden som en idrottsutövare gör i sin ekonomiska verksamhet omfattas normalt av skatteplikt. Det kan vara fråga om ersättningar för olika tillhandahållanden t.ex. reklamersättning, ersättningar för deltagande i olika tävlingar eller ersättning för tävlingsvinst.

text: De omsättningar i företaget som avser ersättning i tävlingsverksamhet (för eget deltagande eller vinstpengar) och reklamförsäljning beskattas enligt skattesatsen 25 procent. Inom idrottsområdet får skattesatsen 6 procent användas endast då någon får tillträde till idrottsevenemang, dvs. för entréavgifter och då någon ges tillfälle att utöva idrottslig verksamhet. Det som denna skrivelse beskriver avser den omvända situationen, dvs. att företaget erhåller ersättning för eget deltagande. Skattesatsen 6 procent får därför inte användas.

text: När en idrottsutövare betalar för rätten att delta i ett idrottsligt evenemang är tjänsten omsatt inom landet om evenemanget faktiskt äger rum här i Sverige. När en idrottsutövare däremot erhåller ersättning för att idrotta är det aldrig fråga om ersättning för tillträde till ett evenemang. Idrottsutövarens tillhandahållande ska därför i fråga om omsättningsland bedömas enligt huvudregeln. Det innebär att tjänsterna är omsatta inom landet om de tillhandahålls en näringsidkare som har sitt säte eller ett fast etableringsställe till vilket tjänsten tillhandahålls i Sverige.

text: Avdragsrätt föreligger för ingående skatt på de förvärv som idrottsutövaren gör i sin verksamhet som medför skattskyldighet.

text: För det fall att endast en del av idrottsutövarens verksamhet ingår i den ekonomiska verksamheten, såsom reklamtillhandahållandena, kan endast förvärv avseende denna del av verksamheten medföra avdragsrätt. Detta innebär att ingående skatt på förvärv avseende den idrottsliga verksamheten i detta fall inte är avdragsgill.

text: 131 785485-09/111

text: . Det nya ställningstagandet har tagits fram med anledning av ändrad lagstiftning för omsättningsland och innebär en viss ändring i sak när köparen är en näringsidkare. För redovisningsperioder fram till den 1 januari 2011 ska det äldre ställningstagandet fortfarande tillämpas.