identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 704914-09/111

title: Kapitalvinst - säljarens utgifter för fel på såld privatbostadsfastighet

text: 1 Sammanfattning

text: Belopp som säljaren, enligt

text: jordabalkens

text: bestämmelser om fel på såld fastighet, betalar till köparen i form av nedsättning av köpeskillingen (prisavdrag) och/eller ersättning för skada, ska minska säljarens kapitalvinst och köparens anskaffningsutgift.

text: Säljarens utgifter för att efter försäljningen åtgärda sådant fel på fastigheten är avdragsgilla i samma utsträckning som hade gällt om säljaren istället utfört samma arbete omedelbart före försäljningen. Med vilken del som utgiften är en "förbättrande reparation" ska i sådant fall bedömas med hänsyn till fastighetens skick efter utförda arbeten.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Det är inte ovanligt att köparen efter tillträdet upptäcker s.k. dolda fel på fastigheten, som säljaren ansvarar för. Säljaren kan alltså efter försäljningen, drabbas av en utgift hänförlig till någon form av fel på den sålda fastigheten. Det kan avse en nedsättning av köpeskillingen eller att säljaren har utgifter för att själv åtgärda felet. Dessutom kan säljaren bli skyldig att ersätta den skada som felet eventuellt har orsakat köparen.

text: Frågan gäller alltså hur en senare reglering av fel på såld fastighet påverkar beräkningen av säljarens kapitalvinst, respektive köparens anskaffningsutgift.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Civilrätt

text: Överlåtelse av fastighet behandlas i fjärde kapitlet i

text: jordabalken

text: (JB) och reglerna om fel på fastigheten är uppdelade mellan rättsliga fel, rådighetsfel och faktiska fel.

text: Rättsliga fel, 15-17 §§, innebär att fastigheten är belastad med högre inteckningar än vad som förutsattes vid köpet, eller att den är belastad med okända sakrätter, t.ex. arrende, nyttjanderätt eller servitut

text: Rådighetsfel, 18 §, innebär att köparen pga. myndighets beslut inte förvärvat den rådighet över fastigheten som han vid köpet hade skäl att förutsätta.

text: Faktiska fel, 19 §, innebär att fastigheten inte stämmer överens med vad som följer av avtalet eller om den annars avviker från vad köparen med fog kunnat förutsätta vid köpet. Som fel räknas inte vad köparen borde ha upptäckt vid en undersökning av fastigheten som varit påkallad med hänsyn till fastighetens skick och omständigheterna i övrigt vid köpet (köparens undersökningsplikt). Köparen kan alltså endast åberopa s.k. dolda fel, såvida inte säljaren har utfäst annat.

text: Vid fel på fastigheten har köparen rätt till avdrag på köpeskillingen eller häva köpet vid fel av väsentlig betydelse, jfr 4:12 JB. Ett avdrag på köpeskillingen ska beräknas så att förhållandet mellan det nedsatta och det avtalsenliga priset svarar mot förhållandet vid tidpunkten för tillträdet mellan fastighetens värde i felaktigt och i avtalsenligt skick, 4:19 c JB. Det här innebär att storleken av det lagstadgade prisavdraget kan avvika från den faktiska kostnaden att åtgärda felet.

text: Köparen har dessutom rätt till ersättning för skada, om felet eller förlusten beror på säljarens försummelse, eller om fastigheten vid köpet avvek från vad säljaren får anses ha utfäst, 4:19 JB. I dessa fallen har alltså köparen alltid rätt att få fullständig täckning för sina utgifter att åtgärda felet.

text: Däremot kan varken köparen eller säljaren med stöd av bestämmelse i

text: jordabalken

text: kräva att felet ska åtgärdas av säljaren. Det finns dock inget som hindrar att parterna kommer överens om att reglera tvisten genom att säljaren helt eller delvis ansvarar för att åtgärda felet (se t.ex.

text: prop. 1989/90:77

text: sid. 50).

text: 3.2 Skatterätt

text: Kapitalvinsten ska beräknas som skillnaden mellan ersättningen för den avyttrade tillgången och omkostnadsbeloppet, 44 kap. 13 § Inkomstskattelag (

text: ) (IL). Med omkostnadsbelopp avses utgifter för anskaffning (anskaffningsutgifter) ökade med utgifter för förbättring (förbättringsutgifter),

text: 44 kap. 14 §

text: IL.

text: Med förbättring avses ny-, till- eller ombyggnad. Med förbättring av en privatbostadsfastighet avses även s.k. förbättrande reparationer och underhåll som hänför sig till beskattningsåret eller något av de föregående fem åren, till den del åtgärderna har medfört att fastigheten är i bättre skick vid försäljningen jämfört med skicket vid köpet,

text: 45 kap. 12 §

text: IL.

text: Regeringsrätten har i ett antal resningsärenden satt ner kapitalvinsten i sådana fall där säljaren genom beslut av domstol eller avtal har återbetalat en del av köpeskillingen med anledning av fel på den sålda fastigheten (se bl.a.

text: RÅ 1993 not. 624

text: RÅ 1994 not. 293

text: RÅ 1994 not. 299

text: RÅ 1995 not. 153

text: och

text: RÅ 1998 not. 169

text: RÅ 1985 Aa 223. Regeringsrätten uttalade följande. "Av utredningen framgår att i samband med fastighetsaffären överenskommelse träffats mellan Christer B och köparen om att vissa reparationsarbeten skulle bekostas av Christer B samt att muntligt avtal med denna innebörd slutits mellan parterna före kontraktsdagen. Vid angivna förhållanden får Christer B enligt anvisningarna till 36 § kommunalskattelagen anses berättigad att i förvärvskällan tillfällig förvärvsverksamhet tillgodoföra sig avdrag såsom för omkostnad för ifrågavarande reparationskostnader vid beräkning av förlust genom avyttring av fastigheten Kylaren10."Jämför även RÅ 1968 Fi 82.

text: RÅ 1988 not. 832

text: . Flera år efter försäljningen upptäcktes fel på fastigheten, vilket säljaren hade utgifter för att åtgärda. Regeringsrätten beviljade resning och satte ned taxeringen.

text: RÅ 1954 Fi 865 och RÅ 1956 Fi 17. Vinsten minskades med skadestånd som säljaren ådragit sig i samband med fastighetsförsäljningen.

text: RÅ 1973 ref. 93

text: . Flera år efter köpet nedsattes den ursprungliga köpeskillingen, och det nedsatta beloppet utgjorde även köparens avdragsgilla anskaffningsutgift vid en senare vinstberäkning.

text: I doktrin har angetts att avdrag bör medges för nya utgifter som har ett klart samband med den sålda fastigheten, och är av sådan karaktär att de skulle ha beaktats vid kapitalvinstberäkningen om de hade varit kända vid försäljningen. Det torde dock krävas att utgiften har uppkommit på grund av omständigheter som inträffat senast i samband med försäljningen. En sådan omständighet är bl.a. säljarens utfästelse att vidta vissa åtgärder (Peter Melz; Kapitalvinstbeskattningens problem, sid. 287)

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Säljarens ansvar för fel på såld fastighet kan i huvudsak regleras mellan parterna på två olika sätt, som kan medföra olika resultat för beskattningen

text: säljaren utbetalar ersättning till köparen eller betalar fakturor utställda på köparen avseende arbeten som han har låtit utföra för att åtgärda felet

text: säljaren ser själv till och ansvarar för att åtgärda felet

text: 4.1 Säljaren utbetalar ersättning till köparen

text: Överenskommelse mellan parterna eller beslut av domstol, som medför att säljaren har återbetalat en viss del av köpeskillingen för fel på fastigheten, ska minska säljarens skattepliktiga försäljningsintäkt vid beräkning av kapitalvinsten (se bl.a.

text: RÅ 1993 not. 624

text: RÅ 1994 not. 293

text: RÅ 1994 not. 299

text: RÅ 1995 not. 153

text: och

text: RÅ 1998 not. 169

text: ). Detta gäller även för sådant belopp som säljaren betalar såsom ersättning för skada med stöd av 4:19 JB.

text: Parterna kan emellanåt avtala om att säljaren ska ersätta köparen för kostnaderna att åtgärda felet, t.ex. genom att säljaren åtar sig att betala fakturor som är utställda på köparen. Detta ska behandlas enligt vad som anges ovan eftersom det är att jämställa med en nedsättning av köpeskillingen.

text: En minskning av säljarens kapitalvinst medför också att köparens anskaffningsutgift ska minskas med motsvarande belopp (se

text: RÅ 1973 ref. 93

text: ). Erhållen skadeersättning med stöd av 4:19 JB ska endast beaktas till den del det avser själva felet i fastigheten. Annan ersättning som t.ex. avser hinder i att nyttja fastigheten under en viss period ska inte minska anskaffningsutgiften.

text: Åskådningsexempel

text: A har sålt en fastighet till B och har i samband med försäljningen uppgett att det inte finns några problem med fukt eller liknande. Det visar sig dock att dräneringen är dåligt utförd, vilket har medfört en begynnande fukt- och mögelskada. Nedsättning av köpeskillingen kan enligt 4:19 c JB beräknas till 250 000 kr medan kostnaden för att åtgärda felet kan uppskattas till 300 000 kr.

text: Eftersom fastigheten avvek från vad säljaren får anses ha utfäst är han skyldig att i sin helhet ersätta köparen för kostnaden att åtgärda felet. A ska därför betala 300 000 kr till B, vilket avser nedsättning av köpeskilling med 250 000 kr och ersättning för skada med 50 000 kr.

text: A är i detta fall berättigad att genom omprövning sänka sin taxerade kapitalvinst med betalt belopp, 300 000 kr, och B ska vid en framtida kapitalvinstberäkning minska sin anskaffningsutgift med motsvarande belopp.

text: 4.2 Säljaren ser till att felet blir åtgärdat

text: Utgångspunkten är att avdrag inte kan göras för utgifter som baseras på åtgärder och händelser som har inträffat efter försäljningen, dvs. efter det att båda parter har undertecknat köpekontraktet.

text: RÅ 1985 Aa 223 utvisar att enbart det faktum att åtgärderna är utförda efter försäljningen inte förtar möjligheten till avdrag för förbättringsutgifter. Fallet avsåg visserligen en näringsfastighet men torde även vara tillämpbart för en privatbostadsfastighet. Rätt till avdrag förutsätter dock att utgiften är en direkt följd av försäljningen, t.ex. att parterna i samband med försäljningen muntligen eller skriftligen har avtalat om att säljaren ska utföra en viss åtgärd på fastigheten. Sådana åtgärder ska då anses ha utförts av säljaren omedelbart före försäljningen.

text: Avdrag för förbättrande reparationer och underhåll avseende en privatbostadsfastighet ska enligt

text: 45 kap. 12 §

text: IL baseras på fastighetens skick vid försäljningen jämfört med dess skick vid köpet. När arbete på fastigheten har utförts efter försäljningen ska bedömningen av eventuell förbättring ske med hänsyn till den reparerade fastighetsdelens skick efter arbetena.

text: Vid fel i såld fastighet kan parterna komma överens om att säljaren ska ansvara för att åtgärda felet. Om felet hade uppmärksammats i samband med köpet och parterna redan då avtalat om att säljaren skulle åtgärda felet, så skulle det ha behandlats enligt reglerna för säljarens förbättringsutgifter. Det bör inte ha någon principiell betydelse, huruvida felet har uppmärksammats och påtalats före eller efter att köpet har genomförts. Säljarens utgifter för att fastigheten blir i det skick som förutsattes vid köpet bör därför vara avdragsgilla i samma omfattning som skulle ha gällt om arbetena istället hade utförts omedelbart före försäljningen.

text: Fortsättning av åskådningsexempel

text: A menar att felet kan avhjälpas till en lägre kostnad än 300 000 kr. Parterna kommer därför överens om att säljaren ska åtgärda felet, vilket visar sig kosta honom 230 000 kr. I det här fallet är det alltså säljaren som har utgifter för de arbeten som utförs på fastigheten, varför kapitalvinsten ska beräknas efter vad som gällt om säljaren istället hade utfört samma arbete omedelbart före försäljningen. Det ska således inte behandlas som en nedsättning av köpeskillingen.

text: Jämfört med den ursprungliga dräneringen har det gjorts vissa grundläggande förbättringar som kan uppskattas till 100 000 kr och resterande 130 000 kr är därmed hänförlig till reparation och underhåll. Eftersom A köpte huset när det var nybyggt så kan ingen del av utgifterna för att återställa fastigheten i det ursprungliga skicket vid köpet vara en förbättring enligt

text: 45 kap. 12 §

text: IL. A är därmed berättigad att sänka sin kapitalvinst med 100 000 kr.

text: 4.3 Sammanställning

text: A) Köparen påtalar ett fel på fastigheten och säljaren betalar ett kontantbelopp till köparen. Betalningen utgör en nedsättning av köpeskillingen (prisavdrag) och/eller en ersättning för skada som ska minska säljarens skattepliktiga försäljningsintäkt och i motsvarande grad minska köparens anskaffningsutgift.

text: B) Köparen åtgärdar ett fel på fastigheten och säljaren betalar ett kontantbelopp till köparen för dennes utgifter, eller så betalar säljaren fakturor som är utställda på köparen. Säljarens betalningar räknas som en nedsättning av köpeskillingen och medför samma justeringar för parterna som anges under A. Köparen får anses ha haft utgifterna för att åtgärda felet på fastigheten, vilka kan vara förbättringsutgifter för köparen vid en framtida kapitalvinstberäkning.

text: C) Parterna avtalar i samband med försäljningen att säljaren ska utföra vissa åtgärder på fastigheten efter försäljningen. Säljarens utgifter är avdragsgilla i den utsträckning som skulle ha gällt om han utfört motsvarande förbättringsåtgärder omedelbart före försäljningen.

text: D) Efter försäljningen upptäcker köparen ett fel på fastigheten, som åtgärdas av säljaren. Utgifterna är avdragsgilla för säljaren enligt vad som anges under C. Köpeskillingen för fastigheten är oförändrad varför förfarandet inte påverkar storleken av säljarens försäljningsintäkt eller köparens anskaffningsutgift.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 705981-08/111

publisher: Skatteverket

status: upphävt

org: skv

text: Nytt: 2018-11-26

type: stycke

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Återkallat ställningstagande – Beskattning av uppskovsbelopp vid andelsbyte och kapitalvinst vid framskjuten beskattning när mottagna aktier ärvs av en begränsat skattskyldig person, dnr

text: 202 430289-18/111

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Uppskovsbelopp vid andelsbyte kan beskattas när mottagna aktier och andra andelar ärvs av en begränsat skattskyldig person om denne avyttrar de mottagna aktierna inom en tioårsperiod från året för utflyttningen. Om reglerna om framskjuten beskattning varit tillämpliga på andelsbytet är kapitalvinst på mottagna andelar som ärvs av en begränsat skattskyldig person skattepliktig under samma tioårsperiod.

text: Denna skrivelse ersätter Skatteverkets skrivelse 2006-11-21, Beskattning av uppskovsbelopp vid andelsbyte och kapitalvinst vid framskjuten beskattning när mottagna aktier ärvs av en begränsat skattskyldig person (dnr

text: 131 702510-06/111

text: ) p.g.a. ändrad lydelse i den s.k. tioårsregeln i

text: 3 kap. 19 § inkomstskattelagen

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: En begränsat skattskyldig person ärver aktier av en person bosatt i Sverige. Aktierna har varit föremål för ett andelsbyte och arvlåtaren har fått uppskov med beskattningen av de bortbytta aktierna. Frågan gäller om uppskovsbeloppet kan beskattas hos arvtagaren. Fråga har också ställts om hur beskattningen sker av de ärvda aktierna om reglerna om framskjuten beskattning i stället tillämpats på andelsbytet.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 3 kap. 19 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, är en begränsat skattskyldig person skattskyldig för kapitalvinst på vissa uppräknade tillgångar och förpliktelser under förutsättning att personen vid något tillfälle under det kalenderår då avyttringen sker eller under de föregående tio kalenderåren har varit bosatt i Sverige eller stadigvarande vistats här (den s.k. tioårsregeln). Enligt andra stycket omfattar skattskyldigheten bl.a. delägarrätter enligt

text: 48 kap. 2 §

text: IL. Vid tillämpning av bestämmelserna i

text: 3 kap. 19 §

text: IL gäller enligt tredje stycket att delägarrätter som getts ut av ett utländskt företag bara omfattas om de förvärvats under tiden som den skattskyldige varit obegränsat skattskyldig i Sverige. Dessutom gäller att delägarrätter och andelar som trätt i stället för de ursprungliga utländska delägarrätterna eller andelarna ska anses förvärvade vid den tidpunkt då de ursprungliga värdepappren förvärvades. Av

text: 3 kap. 19 § fjärde stycket

text: IL framgår att skattskyldigheten i Sverige kvarstår vid avyttring av utländska delägarrätter då de har ersatt svenska delägarrätter även vid en tidpunkt då den skattskyldige inte längre var obegränsat skattskyldig.

text: 3 kap. 19 §

text: IL ändrades genom SFS 2007:1122 och den nya lydelsen gäller fr.o.m. den 1 januari 2008. Genom lagändringen har bestämmelsen utvidgats och gäller även andelar i utländska företag. Fysiska personer kunde till och med 2002 års taxering under vissa förutsättningar få uppskov med beskattning av kapitalvinst på aktier och andra andelar vid andelsbyte enligt reglerna i

text: 49 kap.

text: IL. En kapitalvinst för de bortbytta andelarna fastställdes. Efter ansökan erhölls uppskov med beskattningen till den tidpunkt då de mottagna andelarna övergick till någon annan. Av övergångsbestämmelserna till SFS 2001:1176 och SFS 2002:1143 framgår att de äldre bestämmelserna i

text: 49 kap.

text: IL alltjämt ska gälla beträffande medgivna uppskovsbelopp. Nedan anges bestämmelserna i deras tidigare lydelse. Enligt

text: 49 kap. 19 §

text: IL ska uppskovsbelopp tas upp till beskattning senast det beskattningsår då äganderätten till den mottagna andelen övergår till någon annan. Den som förvärvar en mottagen andel genom arv inträder i överlåtarens skattemässiga situation när det gäller uppskovsbelopp enligt

text: 49 kap. 25 §

text: IL. Av

text: 49 kap. 26 §

text: IL framgår att den som inte längre uppfyller kravet att vara bosatt i Sverige eller stadigvarande vistas här i landet ska ta upp uppskovsbeloppet som intäkt. I

text: RÅ 2003 ref. 50

text: slog Regeringsrätten fast att ett dödsbo inte kan beskattas för uppskovsbelopp vid andelsbyte när arvtagaren till de mottagna aktierna är begränsat skattskyldig. I48 akap. IL finns regler om framskjuten beskattning vid andelsbyten. Dessa kan tillämpas från och med 2002 års taxering och ska tillämpas från och med 2003 års taxering. I48 akap. finns inga bestämmelser om arv av mottagna andelar. Då gäller bestämmelsen i

text: 44 kap. 21 §

text: IL att om en tillgång förvärvas genom arv träder förvärvaren i den tidigare ägarens skattemässiga situation.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Uppskovsbelopp

text: Enligt Skatteverkets uppfattning utlöser arvskiftet inte någon beskattning av uppskovsbeloppet hos arvtagaren. Det finns inget stöd för beskattning i skattskyldighetsreglerna i 3 kap. 18-21 §§ IL. Enligt

text: 49 kap. 25 §

text: IL träder arvtagaren i arvlåtarens ställe avseende uppskovsbeloppet. Skatteverket har i en skrivelse den 11 november 2008, Beskattning av vinst på bortbytta aktier för personer som flyttar till annat EES-land (dnr

text: 131 657877-08/111

text: ) ansett att tioårsregeln i

text: 3 kap. 19 §

text: IL är tillämplig på uppskovsbelopp vid utflyttning om de mottagna aktierna säljs inom tio år efter utflyttningen. Skatteverket anser att tioårsregeln kan bli tillämplig på motsvarande sätt när uppskovsbeloppet ärvs av en begränsat skattskyldig person. Om arvtagaren avyttrar de ärvda andelarna och har flyttat från Sverige inom den fastlagda tioårsperioden ska uppskovsbeloppet beskattas hos arvtagaren oavsett om de bortbytta andelarna är svenska eller inte. Tioårsregeln gäller fr.o.m. 2008 både svenska och utländska andelar. Skulle uppskovsbeloppet avse utländska andelar som förvärvats under tid när den skattskyldige var begränsat skattskyldig i Sverige kan uppskovsbeloppet dock inte beskattas,

text: 3 kap. 19 § tredje stycket

text: IL. Tioårsregeln enligt dess lydelse före 2008 innebär däremot, enligt Skatteverkets mening, att uppskovsbelopp avseende utländska andelar inte kan beskattas efter utflyttningen. Nästa fråga är hur man ska räkna tidsfristen i tioårsregeln. I lagtexten används uttrycket "det kalenderår då avyttringen sker" för att bestämma utgångspunkten för tidsfristen. En del av de finansiella instrument som nämns i bestämmelsen kan inte avyttras, i den mening som avses i 44 kap. 3 och 4 §§ IL. Utifrån detta uppfattar Skatteverket att lagstiftaren med ordet "avyttring" har avsett den rättshandling som utlöser beskattning. Skatteverket anser därför att uppskovsbeloppet ska beskattas enligt tioårsregeln om de mottagna andelarna avyttras inom tio år från utflyttningen. Beträffande avyttringen av de mottagna andelarna görs en separat bedömning enligt tioårsregeln om en kapitalvinst är skattepliktig eller en kapitalförlust är avdragsgill.

text: 4.2 Framskjuten beskattning

text: Beträffande reglerna om framskjuten beskattning i48 akap. IL finns inga särskilda bestämmelser som rör arv av mottagna andelar. I stället gäller de allmänna reglerna i

text: 44 kap. 21 §

text: IL om att arvtagaren träder i den tidigare ägarens skattemässiga situation. För en begränsat skattskyldig arvtagare gäller detta i fråga om anskaffningsutgiften. Däremot "ärver" inte arvtagaren den tidigare ägarens obegränsade skattskyldighet. Tioårsregeln i

text: 3 kap. 19 §

text: IL är tillämplig om arvtagaren tidigare varit bosatt i Sverige och de ärvda andelarna avyttras inom en tioårsperiod från året för utflyttningen. Tioårsregeln gäller fr.o.m. 2008 både svenska och utländska andelar. Tioårsregeln enligt dess lydelse före 2008 innebär däremot, enligt Skatteverkets mening, att mottagna andelar inte kan beskattas efter utflyttningen om de är utländska.

text: 4.3 Skatteavtal

text: En förutsättning för beskattning är att den är tillåten enligt skatteavtal.

text: 4.4 Tidigare skrivelse

text: 131 702510-06/111

text: ), p.g.a. ändrad lydelse i tioårsregeln i

text: 3 kap. 19 §

text: IL.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 706451-06/111

title: Faktura vid exekutiv försäljning

text: Nytt: 2023-07-03

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande ”Ställningstagandet ”Faktura vid exekutiv försäljning” ska inte längre tillämpas” från 2023-07-03, dnr

text: Nytt: 2023-06-30

text: Det som sägs om löpnummer i ställningstagandet ska inte längre tillämpas, eftersom det ersätts av ställningstagandet ”Krav på uppgift om löpnummer i en faktura, mervärdesskatt” från den 26 juni 2023, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Vid exekutiv försäljning av en vara får gäldenärens faktureringsskyldighet enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, anses vara fullgjord genom att Kronofogdemyndigheten upprättar handlingar som kan jämställas med en faktura utfärdad av tredje person för gäldenärens räkning.

text: Sådana av Kronofogdemyndigheten upprättade handlingar kan också användas som underlag för en köpares eventuella avdragsrätt för ingående skatt.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: I samband med exekutiv försäljning genom auktion upprättar Kronofogdemyndigheten handlingar där samtliga uppgifter för redovisning av mervärdesskatt framgår. Kan sådana handlingar anses utgöra en faktura utfärdad av en tredje person i säljarens namn och för dennes räkning? Kan i så fall Kronofogdemyndighetens uppgifter för identifikation av handlingarna anses utgöra ett löpnummer som ensamt identifierar fakturan?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 11 kap. 1 § första stycket

text: ML, ska varje näringsidkare säkerställa att faktura utfärdas av honom själv eller i hans namn och för hans räkning av köparen eller en tredje person, för omsättning av varor och tjänster som görs till en annan näringsidkare eller en juridisk person som inte är näringsidkare.

text: Av

text: 11 kap. 8 §

text: ML framgår vilka uppgifter som en faktura ska innehålla. Bestämmelsen har följande lydelse:

text: "Fakturor som utfärdas i enlighet med 1 § eller 7 § skall, om inte annat följer av 9 §, innehålla följande uppgifter:

text: 1. datum för utfärdandet,

text: 2. ett löpnummer baserat på en eller flera serier, som ensamt identifierar fakturan,

text: 3. säljarens registreringsnummer till mervärdesskatt under vilket varorna eller tjänsterna har omsatts,

text: 4. kundens registreringsnummer till mervärdesskatt under vilket han förvärvat varorna eller tjänsterna, om han är skattskyldig för förvärvet av varorna eller tjänsterna eller det är fråga om en gemenskapsintern varuförsäljning enligt 3 kap.30 a eller 30 b §,

text: 5. säljaren och köparens namn och adress,

text: 6. de omsatta varornas mängd och art eller de omsatta

text: tjänsternas omfattning och art,

text: 7. datum då omsättningen av varorna eller tjänsterna utförts eller slutförts eller det datum då sådan förskotts- eller a conto-betalning som avses i 3 § erlagts, om ett sådant datum kan fastställas och det skiljer sig från datumet för fakturans utfärdande,

text: 8. beskattningsunderlaget för varje skattesats eller undantag, enhetspriset exklusive skatt enligt denna lag, samt eventuell prisnedsättning eller rabatt om dessa inte är inkluderade i enhetspriset,

text: 9. tillämpad mervärdesskattesats,

text: 10. det mervärdesskattebelopp som skall betalas, såvida inte en särskild ordning tillämpas för vilken denna lag utesluter en sådan uppgift,

text: 11. vid befrielse från skatt eller när köparen i enlighet med 1 kap. 2 § första stycket 2, 3, 4, 4 a, 4 b eller 5 är skyldig att betala mervärdesskatt, en hänvisning till

text: a) den relevanta bestämmelsen i denna lag,

text: b) den relevanta bestämmelsen i rådets sjätte direktiv

text: ) av den 17 maj 1977 om harmonisering av

text: medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund, eller

text: c) en annan uppgift om att omsättningen är skattebefriad eller att köparen är skyldig att betala mervärdesskatt,

text: 12. vid leverans av ett nytt transportmedel till ett annat EG-land, de uppgifter i 1 kap.13 a§ som avgör att varan skall hänföras till ett sådant transportmedel,

text: 13. vid tillämpning av vinstmarginalsystemet i 9 a kap. eller 9 b kap., en hänvisning till

text: a) dessa bestämmelser,

text: b)

text: artikel 26

text: respektive26 ai rådets sjätte direktiv

text: ), eller

text: c) en annan uppgift om att vinstmarginalsystemet tillämpas."

text: Av proposition 2003/04:26 s. 69 framgår att vid bedömningen av om alla krav som ställs på en faktura är uppfyllda utesluter inte den omständigheten att innehållet i faktura framgår av flera handlingar att en sådan faktura som uppfyller kraven i

text: 11 kap.

text: ML ändå föreligger. Det är således i princip möjligt att flera handlingar tillsammans utgör en faktura som uppfyller kraven enligt

text: 11 kap.

text: ML.

text: I nämnda proposition anges (s. 71) att syftet med kravet på att varje faktura ska ha ett unikt nummer i en löpande serie är kontrollskäl. Det ska vid kontroll hos respektive säljare gå att konstatera om en faktura saknas.

text: ML:s bestämmelser om fakturering bygger på bestämmelserna i artikel 22 i rådets sjätte direktiv (

text: Av

text: 9 kap. 7 § utsökningsförordningen (1981:981)

text: framgår följande:

text: "I protokoll vid en exekutiv försäljning skall, utöver vad som föreskrivs i 3 kap. 11 §, anges

text: 1. den egendom som skall säljas,

text: 2. försäljningssättet,

text: 3. de villkor som har ställts upp för försäljningen,

text: 4. om försäljningen sker under hand, tillvägagångssättet vid

text: infordrande av anbud och avgivna anbud,

text: 5. det inrop eller anbud som antas och, om något inrop eller

text: det högsta anbudet inte godtas, skälen därtill,

text: 6. anstånd som lämnas med betalningen och villkoren för

text: anståndet i den mån de inte redan har angetts,

text: 7. vad som behövs för redovisning av mervärdesskatt.

text: När egendom säljs under hand, skall köparens namn och

text: postadress antecknas i protokollet. Sådan anteckning skall

text: också göras vid försäljning på auktion, om anstånd lämnas med

text: betalningen, om försäljningen avser särskilt värdefull egendom

text: eller om det finns anledning anta att försäljningen kommer att

text: överklagas."

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Kronofogdemyndighetens utmätning av egendom innebär inte någon äganderättsövergång. Skattskyldigheten för mervärdesskatt inträder istället för gäldenären när den utmätta egendomen säljs. Detta kan ske genom att Kronofogdemyndigheten, för gäldenärens räkning, säljer varan på exekutiv auktion.

text: När en vara säljs på exekutiv auktion upprättar Kronofogdemyndigheten handlingar såsom auktionsprotokoll och kvittenser. Enligt

text: 9 kap. 7 § utsökningsförordningen

text: gäller att det protokoll som upprättas vid auktionen ska innehålla de uppgifter som behövs för redovisning av mervärdesskatt. Protokollet ska således kunna utgöra underlag för den skattskyldige gäldenärens redovisning av utgående skatt.

text: Med hänsyn till att det följer av

text: 9 kap. 7 § utsökningsförordningen

text: att Kronofogdemyndigheten ska upprätta underlaget för försäljningen får detta anses utfärdat för den skattskyldige gäldenärens räkning. Gäldenärens faktureringsskyldighet får därför anses vara uppfylld genom det av Kronofogdemyndigheten upprättade protokollet jämte eventuella övriga av myndigheten upprättade handlingar som krävs för att ML:s faktureringskrav ska vara uppfyllt. En faktura enligt ML kan nämligen föreligga även i de fall de föreskrivna uppgifterna framgår av flera handlingar som i så fall tillsammans utgör en faktura enligt

text: 11 kap.

text: ML. Samtliga dessa handlingar måste i så fall tillställas såväl säljare som köpare.

text: En exekutiv försäljning sker inom ramen för Kronofogdemyndighetens myndighetsutövning och innebär därför särskilda krav på registrering av beslut och andra handlingar. Mot bakgrund härav får de av myndigheten angivna uppgifterna för identifikation av transaktionen anses uppfylla de kontrollmässiga krav som kan uppställas varför även ML:s krav på uppgift om löpnummer kan anses vara uppfyllt.

text: Vid exekutiv försäljning kan därför ett av Kronofogdemyndigheten upprättat protokoll jämte eventuella särskilda kvittenser i enlighet med ML:s faktureringskrav också användas som underlag för en köpares avdragsrätt.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 706948-05/111

status: gällande

title: Krav på underlag vid valutaväxling

text: Sammanfattning

text: Verksamhet med valutaväxling sker ofta under sådana former att den riktar sig främst till privatpersoner. I företag som driver sådan verksamhet får de enskilda växlingstransaktionerna dokumenteras i bokföringen med en s.k. gemensam verifikation enligt

text: 5 kap. 6 § tredje stycket bokföringslagen

text: Företag som ägnar sig åt valutaväxling i väsentlig omfattning omfattas av

text: penningtvättslagens

text: bestämmelser. I vissa fall måste enligt nämnda lag identitetskontroll göras. Detta gäller bl.a. vid inledande av en affärsförbindelse eller vid enstaka växling av belopp motsvarande minst 15 000 euro eller vid flera växlingar där det sammanlagda beloppet uppgår till minst 15 000 euro. En person som regelbundet växlar valuta - och som har förhandlat sig fram till bättre villkor än vad företaget erbjuder allmänheten - får normalt anses ha inlett en affärsförbindelse med företaget.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Valutaväxling sker vanligtvis på bank eller hos något av de större växlingsföretagen med kontorsnät i hela landet. Det finns även mindre företag som driver verksamhet med valutaväxling, ofta i kombination med annan affärsverksamhet som resebyråverksamhet, livsmedelshandel etc.

text: Frågor har ställts om vilka regler som gäller enligt

text: bokföringslagen

text: och annan lagstiftning för dokumentation av valutaväxlingstransaktioner.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Bokföringslagen

text: Av

text: 1 kap. 2 § bokföringslagen (1999:1078)

text: , BFL, framgår att med affärshändelser avses bl.a. alla förändringar av ett företags förmögenhet som beror på ekonomiska relationer med omvärlden. Av detta följer att varje växling av valuta som ett företag gör utgör en affärshändelse enligt

text: 1 kap. 2 §

text: BFL.

text: Enligt

text: 5 kap. 6 § första stycket

text: BFL är huvudregeln att det för varje affärshändelse ska finnas en verifikation. Av

text: 5 kap. 7 § första stycket

text: BFL framgår att en fullständig verifikation ska innefatta uppgift om när den har sammanställts, när affärshändelsen har inträffat, vad denna avser, vilket belopp den gäller och vilken motpart den berör.

text: Enligt

text: 5 kap. 6 § tredje stycket

text: BFL får dock inbetalningar under en dags försäljning av varor och tjänster mot kontant betalning dokumenteras genom en gemensam verifikation, om det är förenat med svårighet att upprätta verifikationer för de enskilda affärshändelserna. Den gemensamma verifikationen får då utgöras av uppgifter från en kassaapparat, kassarapport eller annan uppgift som anger summan av mottagna betalningar.

text: 3.2 Bokföringsnämnden - BFN R 2

text: Bokföringsnämnden (BFN) har i sin rekommendation BFN R 2 Gemensam verifikation närmare uttalat när gemensam verifikation enligt

text: 5 kap. 6 § tredje stycket

text: BFL får upprättas. Enligt punkt 14 i BFN R 2 ska följande villkor vara uppfyllda:

text: a. Enskild verifikation kan inte upprättas utan svårighet,

text: b. kundkretsen är i huvudsak anonym, varmed enligt BFN:s mening avses att företagetskundkrets typiskt sett är obestämd och att kunderna normalt inte identifieras,

text: c. kunderna köper för enskilt bruk och har inte behov av verifikation för egen bokföring, och

text: d. affärshändelserna avser som regel mindre belopp.

text: I punkterna 20-22 preciseras formen för gemensam verifikation. Av punkt 23 framgår att i företag som normalt använder gemensam verifikation vid kontantförsäljning och som vid enstaka försäljningar utfärdar fullständig verifikation får denna ingå i den gemensamma verifikationens totalbelopp. Den fullständiga verifikationen ska i sådant fall förvaras tillsammans med den gemensamma verifikationen.

text: BFN R 2 trädde i kraft den 1 januari 1988, men har alltjämt giltighet trots att BFN R 2 hänvisar till 1976 års bokföringslag. Detta framgår bl.a. av BFN:s allmänna råd om Verifikationer (

text: BFNAR 2000:6

text: ) med tillhörande vägledning.

text: Penningtvättslagen

text: För företag som ägnar sig åt valutaväxling i väsentlig omfattning gäller lagen (

text: ) om åtgärder mot penningtvätt (

text: penningtvättslagen

text: Av

text: 4 § penningtvättslagen

text: framgår att företaget ska kontrollera identiteten hos den som vill inleda en affärsförbindelse med företaget. Vidare framgår att identitetskontroll alltid ska göras vid valutaväxling av belopp som uppgår till minst 15 000 euro. Detsamma gäller om transaktionen inte överstiger detta belopp men kan antas ha samband med en annan transaktion och tillsammans med denna uppgår till minst 15 000 euro. Om summan inte är känd vid tidpunkten för en transaktion ska identiteten kontrolleras så snart summan uppgår till minst 15 000 euro.

text: Enligt 8 § ska handlingar eller uppgifter som använts vid identitetskontroll bevaras i minst fem år. Tiden ska räknas från det att identitetskontrollen utfördes eller, i de fall då en affärsförbindelse har ingåtts, affärsförbindelsen upphörde.

text: 3.4 Finansinspektionen -

text: FFFS 2005:5

text: Finansinspektionens har gett ut föreskrifter och allmänna råd om åtgärder mot penningtvätt,

text: FFFS 2005:5

text: I

text: FFFS 2005:5

text: har närmare preciserats vad som normalt avses med inledande av affärsförbindelser enligt

text: 4 § penningtvättslagen

text: och hur identitetskontroll ska göras.

text: Av 9 §

text: FFFS 2005:5

text: framgår att exempel på inledande av en affärsförbindelse är öppnande av inlåningskonto, upptagande av kredit, avtal om kontokort, hyra av bankfack, öppnande av värdepappersdepå eller avstämningskonto, köp och försäljning av fondandelar och värdepapper, förvaltningstjänster och tecknande av pensions- eller kapitalförsäkring.

text: Av

text: FFFS 2005:5

text: framgår inte om valutaväxling kan utgöra inledande av en affärsförbindelse i

text: penningtvättslagens

text: mening. Vid kontakt med Finansinspektionen har inspektionen lämnat beskedet att enbart den omständigheten att en person regelbundet växlar större eller mindre belopp inte i sig medför att en affärsförbindelse enligt

text: penningtvättslagens

text: mening har inletts. Däremot anser Finansinspektionen att har en person förhandlat sig fram till bättre växlingskurser än vad valutaväxlingsföretaget erbjuder allmänheten utgör det - tillsammans med förekomsten av regelbundet växlande - omständigheter som normalt medför att en affärsförbindelse i

text: penningtvättslagens

text: mening har ingåtts mellan parterna. Om så bedöms vara fallet uppkommer krav på identitetskontroll enligt

text: 4 § penningtvättslagen

text: Enligt

text: 8 § penningtvättslagen

text: ska handlingar som använts vid identitetskontroll bevaras i minst fem år. I 14 §

text: FFFS 2005:5

text: har det tillägget gjorts att tiden dock inte får vara kortare än vad som följer av bestämmelserna i

text: 7 kap. 2 §

text: BFL. Sistnämnda bestämmelse anger att räkenskapsinformation ska bevaras fram till och med det tionde året efter utgången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Enligt Skatteverkets uppfattning utgör verksamhet med valutaväxling, som vänder sig till privatpersoner, typiskt sett sådan verksamhet som uppfyller kraven för gemensam verifikation. Reglerna om gemensam verifikation medför att alla kontanta valutaväxlingstransaktioner gentemot kunder får dokumenteras i bokföringen på sådant sätt, oavsett växlingsbeloppets storlek och vem som är kund.

text: Företag som driver verksamhet med valutaväxling i väsentlig omfattning omfattas av

text: penningtvättslagens

text: bestämmelser. I vissa fall måste enligt nämnda lag identitetskontroll göras. Detta gäller bl.a. vid inledande av en affärsförbindelse eller vid enstaka växling av minst 15 000 euro eller vid flera växlingar där det sammanlagda beloppet uppgår till minst 15 000 euro.

text: Om ett företag vid en valutaväxling har gjort identitetskontroll enligt

text: penningtvättslagen

text: innebär detta att företaget har sammanställt, eller borde ha sammanställt, de uppgifter som krävs för en fullständig verifikation enligt

text: 5 kap. 7 §

text: BFL. Enstaka fullständiga verifikationer får ingå i en gemensam verifikations totalbelopp, vilket framgår av punkt 23 i BFN R 2 (se avsnitt 3.2 ovan).

text: Denna skrivelse ersätter Riksskatteverkets skrivelse 2001-04-24 Verifikationskrav vid valutaväxling (dnr


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 707251-05/111

title: Begreppet person med hemvist i kommun i gränsgångarregeln i det nordiska skatteavtalet

text: Nytt: 2025-08-28

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas, se Skatteverkets ställningstagande 2025-08-28, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Med "person med hemvist i kommun" som gränsar till landgränsen mot Finland eller Norge i det nordiska skatteavtalet avses person som är skattskyldig i sådan kommun. För att gränsgångarregeln ska vara tillämplig ett visst inkomstår krävs därför folkbokföring i gränskommun den 1 november året före inkomståret.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har ställts om från vilken tidpunkt gränsgångarregeln i det nordiska skatteavtalet ska tillämpas vid bosättning i kommun som gränsar till landgränsen mot Finland eller Norge? Från dagen för bosättningen eller fr.o.m. den 1 januari året efter inflyttningsåret?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av p. VI i protokollet till det nordiska skatteavtalet framgår att, utan hinder av bestämmelserna i artikel 15 punkterna 1 och 2 och artikel 19 punkt 1 om enskild och offentlig tjänst beskattas inkomst, vilken person med "hemvist i kommun" i Sverige som gränsar till landgränsen mot Finland eller Norge förvärvar på grund av personligt arbete som utförs i sådan kommun på andra sidan gränsen endast i Sverige om personen regelmässigt uppehåller sig i sin fasta bostad här i landet.

text: Bakgrunden till bestämmelsen är att hemvistkommunens sociala och andra utgifter för arbetstagaren och hans familj i här avsedda fall uppgår till samma belopp som för andra personer med hemvist i kommunen. Det har därför ansetts rimligt att arbetsinkomsten får beskattas i den stat där hemvistkommunen ligger.

text: Begreppet "person med hemvist i kommun" definieras inte i avtalet. Däremot definieras "person med hemvist i en avtalsslutande stat" i artikel 4 som "person som enligt lagstiftningen i denna stat är skattskyldig där på grund av domicil, bosättning, plats för företagsledning eller annan liknande omständighet".

text: Enligt den s.k. tolkningsregeln i artikel 3 p. 2 i avtalet ska då en avtalsslutande stat tillämpar avtalet vid någon tidpunkt anses, såvida inte sammanhanget föranleder annat, varje uttryck som inte definieras i avtalet ha den betydelse som uttrycket har vid denna tidpunkt enligt den statens lagstiftning i fråga om sådana skatter på vilka avtalet tillämpas, och den betydelse som uttrycket har enligt tillämplig skattelagstiftning i denna stat äger företräde framför den betydelse som uttrycket ges i annan lagstiftning i denna stat.

text: Begreppet "hemvist" förekommer inte i

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. Uttrycket "bosatt" ersatte "egentligt bo och hemvist" i samband och med IL:s tillkomst.

text: Av

text: 1 kap. 4 §

text: IL framgår att fysiska personer som är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskatt-ningsåret ska betala kommunal inkomstskatt till hemortskommunen. Vad som avses med hemortskommun framgår av

text: 65 kap. 3 §

text: IL. Av hänvisning från detta lagrum till 22 kap.1 a§

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: , kan utläsas att med hemortskommun avses den kommun där personen var folkbokförd den 1 november året före inkomståret.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Fråga är om det är faktisk bosättning eller skattskyldighet till kommunal inkomstskatt som är avgörande för om "hemvist i en kommun" som gränsar till landgränsen mot Finland eller Norge föreligger. Svaret får betydelse vid tillämpningen av bestämmelsen för det inkomstår en person flyttar till respektive från en gränskommun.

text: Eftersom uttrycket "person med hemvist i kommun" inte definieras i avtalet ska enligt artikel 3 p. 2, såvida inte sammanhanget föranleder annat, uttrycket ha den betydelse som det har enligt intern rätt och innebörden enligt skattelagstiftningen äger företräde framför annan lagstiftning.

text: "Hemvist" definieras inte i IL. I samband med tillkomsten av IL kom dock begreppet "egentligt bo och hemvist" att ersättas med bosatt utan att någon ändring i sak avsågs. Med "hemvist" i intern rätt torde därför avses faktisk bosättning.

text: Den fråga som återstår att klarlägga är om det av sammanhanget i skatteavtalet ändå kan utläsas att med "hemvist i kommun" i avtalets mening avses skattskyldighet till inkomstskatt i kommun med anledning av faktisk bosättning.

text: Även om inte "hemvist" definieras i avtalet framgår av artikel 4 att med hemvist avses skattskyldighet. Denna skattskyldighet i en avtalsslutande stat kan bl.a. bero på domicil, det begrepp som i avtalen används för att ange bosättning i intern rätt som grund för skattskyldighet. Med "hemvist i en kommun" torde därför avses skattskyldighet i en kommun p.g.a. av bosättning.

text: Bakgrunden till bestämmelsen är också att hemvistkommunens sociala och andra utgifter för arbetstagaren och hans familj i här avsedda fall uppgår till samma belopp som för andra personer med hemvist i kommunen. Det har därför ansetts rimligt att inkomsten får beskattas på bosättningsorten.

text: Uttrycket "person med hemvist i kommun" som gränsar till landgränsen mot Finland eller Norge får därför enligt Skatteverkets uppfattning, sedd i sitt sammanhang, anses omfatta person som är skattskyldig till kommunal inkomstskatt i sådan kommun enligt

text: 1 kap. 4 §

text: IL. För att gränsgångarregeln ska vara tillämplig ett visst inkomstår krävs därför folkbokföring i gränskommun den 1 november året före inkomståret.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 707447-12/111

title: Avräkning av utländsk skatt när inkomsten beskattas vid olika tidpunkter i Sverige och det andra landet

text: Nytt: 2020-01-31

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Avräkning av utländsk skatt när inkomsten beskattas vid olika tidpunkter respektive när resultatberäkningen för ett fast driftställe i utlandet skiljer sig åt mellan Sverige och det andra landet, dnr

text: 202 517755-19/111

text: 1 Sammanfattning

text: Det utgör inget hinder för avräkning av utländsk skatt att den utländska inkomsten beskattas vid olika tidpunkter i Sverige och det andra landet. Avräkning medges det år den utländska inkomsten tas upp till beskattning i Sverige men kan även ske under de kommande fem åren genom s.k. carry forward om avräkningsutrymmet inte räcker till det år inkomsten beskattas. Avräkningen kan däremot inte tidigareläggas till ett år innan den utländska inkomsten deklarerats i Sverige även om skatten skulle vara betald i utlandet.

text: I vissa fall kan fråga uppkomma om det är samma inkomst som beskattas i Sverige och det andra landet. En bedömning får göras i varje enskilt fall.

text: Skatteverket kan på eget initiativ ompröva ett beslut till fördel för den som beslutet gäller även om den skattskyldiges tidsfrist för att begära omprövning har gått ut. Om detta är möjligt i ett ärende om avräkning av utländsk skatt får bedömas utifrån vilka handlingar som finns hos Skatteverket och vilket material den skattskyldige presenterar.

text: 2 Frågeställning

text: När avräkning begärs för utländsk skatt händer det att en utländsk inkomst beskattas vid olika tidpunkter i Sverige och i det andra landet. Det kan exempelvis gälla ett företag som tillämpar successiv vinstavräkning i Sverige och redovisar en uppdragsinkomst under år 1-3 medan det andra landet beskattar hela inkomsten år 3. Den motsatta situationen kan också förekomma nämligen att det andra landet beskattar inkomsten under år 13 medan Sverige beskattar hela inkomsten år 3. Vilket år görs avräkningen?

text: Ett annat exempel är när en delägare i en utländsk juridisk person beskattas för ett förbjudet lån enligt bestämmelserna i

text: 11 kap. 45 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: . Om lånet senare efterskänks sker ingen ytterligare beskattning i Sverige av delägaren (Skatterättsnämndens förhandsbesked 2005-04-14). Om delägaren återbetalat det förbjudna lånet sker inte heller någon ytterligare beskattning i Sverige om den utländska juridiska personen utbetalar motsvarande belopp (

text: RÅ 2010 not. 13

text: ). Efterskänkandet eller utbetalningen kan emellertid föranleda beskattning, t.ex. som utdelning, i det land där den utländska juridiska personen är hemmahörande. Kan avräkning medges och i så fall vilket år?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Avräkning för utländsk skatt ska ske det år den utländska intäkten tagits upp till beskattning här,

text: 2 kap. 7 § andra stycket lagen (1986:486)

text: om avräkning av utländsk skatt, avräkningslagen. En förutsättning för avräkning är att skatten är slutlig och betald (1 kap. 3 § avräkningslagen).

text: Avräkning får ske med det lägsta av två belopp — summan av avräkningsbara utländska skatter (2 kap. 8 § avräkningslagen) eller spärrbeloppet (2 kap. 9 § första stycket avräkningslagen) där spärrbeloppet är den svenska skatt som tas ut på den utländska inkomsten.

text: Om avräkning inte kan ske för hela den utländska skatten det år den utländska inkomsten tas upp till beskattning får överskjutande belopp avräknas under de kommande fem åren, s.k. carry forward (2 kap. 17 § avräkningslagen).

text: Sker avräkning med stöd av skatteavtal tillämpas de principer och beräkningssätt som anges i avräkningslagen (2 kap. 2 § avräkningslagen).

text: I OECD:s modellavtal behandlas undanröjande av dubbelbeskattning i artiklarna23 Aoch 23 B. I punkt 32.8 i kommentaren till dessa artiklar tar OECD upp frågan om s.k. timing mismatch, dvs. när en inkomst beskattas vid olika tidpunkt i källstaten och hemviststaten. Om källstaten har rätt att beskatta en inkomst ska hemviststaten undanröja dubbelbeskattningen oavsett om källstaten beskattar inkomsten vid en tidigare eller senare tidpunkt.

text: Punkterna 32.1—32.3 av kommentaren till artiklarna 23 A och 23 B tar upp frågan om s.k. "Conflicts of qualification". När en inkomst får beskattas i källstaten i enlighet med bestämmelserna i avtalet har hemviststaten en skyldighet att undanröja dubbelbeskattningen. Tolkningen av uttrycket "som enligt bestämmelserna i detta avtal får beskattas" blir särskilt viktigt om de båda staterna klassificerar samma inkomst på olika sätt enligt skatteavtalet. Om det finns skillnader i intern lagstiftning mellan källstaten och hemviststaten som medför att källstaten tillämpar en annan bestämmelse i avtalet på en inkomst än vad hemviststaten gör, har källstaten ändå beskattat inkomsten i enlighet med bestämmelserna i avtalet. Hemviststaten måste då undanröja dubbelbeskattningen trots dessa skilda sätt att klassificera inkomsten.

text: En begäran om omprövning av den som beslutet gäller ska ha kommit in till Skatteverket senast det sjätte året efter utgången av det kalenderår då beskattningsåret gått ut (

text: 66 kap. 7 § skatteförfarandelagen

text: [2011:1244], SFL). En tidigare reglering finns i

text: taxeringslagen (1990:324)

text: , TL, och denna ska tillämpas till och med 2013 års taxering. I TL finns motsvarande bestämmelse i

text: 4 kap. 9 §

text: där det anges att begäran ska ha kommit in före utgången av det femte året efter taxeringsåret. Någon förlängd tid för omprövning finns inte för avräkning av utländsk skatt.

text: Skatteverket får på eget initiativ ompröva ett beslut till fördel för den som beslutet gäller (

text: 66 kap. 19 §

text: SFL). Enligt bestämmelserna i 4 kap. 13 § andra stycket 4 TL får ett omprövningsbeslut på initiativ av Skatteverket till den skattskyldiges fördel meddelas efter utgången av det femte året efter taxeringsåret om det föranleds av beslut om utländsk skatt.

text: Skatteverkets befogenhet enligt SFL att på eget initiativ ompröva till den skattskyldiges fördel är inte tidsbegränsad. Den innebär emellertid ingen skyldighet att ompröva beslut för perioder där det inte längre finns några handlingar och en omprövning är inte heller meningsfull om den skattskyldiges fordran att få tillbaka skatt har preskriberats (

text: prop. 2010/11:165 s. 605

text: ff. samt 1095 ff.)

text: 4 Bedömning

text: Avräkning för utländsk skatt medges det år den utländska inkomsten tas upp till beskattning i Sverige. Det finns inget krav i avräkningslagen på att inkomsten ska ha beskattats samma år i det andra landet. Av kommentaren till OECD:s modellavtal framgår att uppkommen dubbelbeskattning ska undanröjas även om beskattningen sker vid olika tidpunkter i de båda inblandade staterna.

text: Om en utländsk inkomst deklareras under år 1-3 i Sverige (exempelvis på grund av reglerna om successiv vinstavräkning) men det andra landet beskattar hela inkomsten år 3, ska den utländska skatten delas upp och avräkning medges under år 1, 2 och 3. En fördelning får ske på lämpligt sätt utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Om den utländska nettoinkomsten utvisar ett överskott kan den utländska skatten exempelvis proportioneras utifrån storleken på den utländska inkomst som deklareras respektive år förutsatt att ett överskott redovisas samtliga år. För år 1 och 2 får avräkning ges genom omprövning eftersom avräkning ges först när skatten är betald.

text: Om det andra landet beskattar en inkomst under år 1-3 men hela inkomsten tas upp till beskattning år 3 i Sverige medges avräkning år 3. Om den skattskyldige haft andra utländska inkomster under år 1 och 2 där avräkning ska medges får skatten på den förstnämnda utländska inkomsten trots det avräknas först år 3 även om det finns utrymme i spärrbeloppet år 1 och 2 för avräkning även av den skatten.

text: När det gäller exemplet med förbjudet lån skiljer sig beskattningstidpunkterna åt. Men det uppkommer även en fråga om det är samma inkomst som beskattas i Sverige och det andra landet eftersom det är olika händelser som utlöser beskattning. I Sverige sker beskattning när det förbjudna lånet lämnas medan beskattning sker i det andra landet när lånet efterskänks respektive utbetalning sker av ett återbetalat belopp. Skatteverket anser att i dessa fall ska det anses vara samma inkomst eftersom det är samma lånebelopp som föranleder beskattning. I andra frågor får en prövning ske utifrån omständigheterna i den aktuella situationen.

text: Om det finns ett skatteavtal med det andra landet måste en prövning ske om det andra landet har rätt att beskatta inkomsten innan avräkning medges för den utländska skatten. Den omständigheten att det andra landet klassificerar inkomsten på ett annat sätt än Sverige utgör inget hinder för avräkning. Enligt OECD ska avräkning medges även vid s.k. conflicts of qualification. Om det andra landet betraktar det efterskänkta eller utbetalade beloppet som utdelning har det normalt rätt att beskatta inkomsten men skatteuttaget är ofta begränsat till 15 %. Om det andra landet betraktar beloppet som någonting annat än utdelning får man undersöka vilken artikel i skatteavtalet som blir tillämplig och vilket land som har rätt att beskatta inkomsten innan avräkning medges. På samma sätt som i exemplet med successiv vinstavräkning utgör det inget hinder för avräkning att det andra landet beskattat inkomsten vid en senare tidpunkt.

text: En förutsättning för att medge avräkning för utländsk skatt är att den är slutlig och betald. Om beskattning sker i det andra landet långt efter beskattningstidpunkten i Sverige kan den skattskyldiges tidsfrist för att begära omprövning ha gått ut. Skatteverket har emellertid en möjlighet — men ingen skyldighet — att medge avräkning även efter den tidpunkten. En bedömning får göras i det enskilda fallet om avräkning kan medges utifrån vilka handlingar som finns hos Skatteverket och vilket material den skattskyldige presenterar.

text: Sammanfattningsvis utgör det inget hinder för avräkning att den utländska inkomsten beskattas vid olika tidpunkter i Sverige och det andra landet. Avräkning medges det år den utländska inkomsten tas upp till beskattning i Sverige men kan även ske under de kommande fem åren genom s.k. carry forward om avräkningsutrymmet inte räcker till det år inkomsten beskattas. Avräkningen kan däremot inte tidigareläggas till ett år innan den utländska inkomsten deklarerats i Sverige även om skatten skulle vara betald i utlandet.

text: Upplysningsvis kan nämnas att frågor som rör utländsk skatt som tagits ut i samband med utflyttning från annat land (s.k. exitbeskattning) tidigare har tagits upp av Skatteverket i ställningstagandet 2007-10-09 om Avräkning av utländsk skatt vid s.k. exitbeskattning (dnr

text: 131 230346-07/111

text: ). Även i dessa fall kan inkomsten ha beskattats vid olika beskattningstidpunkter. I de fall dubbelbeskattningen ska undanröjas genom avräkning tillämpas samma principer i det tidigare ställningstagandet som i det nu aktuella.

text: Detta ställningstagande avser endast situationer där dubbelbeskattning ska undanröjas genom avräkning. Det finns situationer där en inkomst beskattas vid olika tidpunkter i Sverige och det andra landet men där avräkning inte ska medges, se t.ex. Skatteverkets ställningstagande 20051125 om Beskattning av retroaktiv ersättning för arbete utfört i luften (dnr

text: 131 636211-05/111

text: ). Även i det ovan nämnda ställningstagandet om exitbeskattning anges situationer där avräkning inte ska medges.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 70804-10/111

title: Luftfartyg; undantag från skatteplikt

text: Detta ställningstagande rörande undantag från skatteplikt för luftfartyg daterat 2010-03-18, dnr

text: 131 70804-10/111

text: , upphör att gälla från och med 2014-01-01. Reglerna rörande undantag från skatteplikt för luftfartyg har genom SFS 2013:1105 ändrats. Med anledning av att ställningstagandet behandlar regler som från och med den 1 januari 2014 inte längre är aktuella ska det upphöra att gälla.

text: 1 Sammanfattning

text: Bestämmelserna i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, om undantag från skatteplikt för omsättning avseende luftfartyg, uppställer som krav att det enskilda luftfartyget ska användas för yrkesmässig person- eller godsbefordran. Bestämmelserna i ML har i det avseendet ett mer begränsat tillämpningsområde än motsvarande undantag enligt artikel 148

text: e

text: g

text: i rådets direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet.

text: Enligt mervärdesskattedirektivet ska undantaget tillämpas oavsett hur det enskilda luftfartyget används om det används av ett företag som huvudsakligen bedriver internationell flygtrafik mot betalning. Det är enligt Skatteverkets bedömning inte möjligt att genom en EU-konform tolkning av bestämmelserna i ML uppnå det resultat som är avsett i direktivet.

text: Skatteverket anser dock att artikel 148 e-g i mervärdesskattedirektivet är så pass klar, precis och ovillkorlig i det avseendet att den kan ges direkt effekt. Det gäller under förutsättning att det är till fördel för den enskilde.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: I mervärdesskattedirektivet finns bestämmelser om undantag från skatteplikt som avser luftfartyg som används av flygbolag som huvudsakligen bedriver internationell flygtrafik mot betalning.

text: Motsvarande undantag från skatteplikt i ML avser luftfartyg för yrkesmässig person- eller godsbefordran samt, vid bedömning av omsättningsland, luftfartyg i utrikes trafik.

text: Fråga har uppkommit om formuleringen "luftfartyg som används av flygbolag som huvudsakligen bedriver internationell flygtrafik mot betalning" innebär att undantaget i mervärdesskattedirektivet har ett vidare tillämpningsområde än motsvarande bestämmelser i ML. Om så är fallet uppkommer frågan om bestämmelserna i mervärdesskattedirektivet har företräde framför ML:s bestämmelser, dvs. om direktivets bestämmelser har så kallad direkt effekt.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Lissabonfördraget som trädde i kraft den 1 december 2009 medför att benämningen EG (Europeiska Gemenskapen) ersätts av EU (Europeiska Unionen). I ML anges EG då lagen ännu inte har anpassats till Lissabonfördraget. Skatteverket använder i detta ställningstagande genomgående EU med undantag för delar av avsnittet rörande gällande rätt.

text: Enligt 3 kap. 21 § första stycket 3-6 ML undantas från skatteplikt bland annat omsättning av

text: 3. luftfartyg för yrkesmässig person- eller godsbefordran,

text: 4. tjänster, såsom ombyggnad, reparation, underhåll, befraktning och uthyrning som avser sådana luftfartyg,

text: 5. delar, tillbehör eller utrustning till ett sådant luftfartyg när varan säljs eller hyrs ut till den som äger luftfartyget eller den som varaktigt nyttjar luftfartyget eller när varan förs in till landet för ägarens eller nyttjanderättshavarens räkning, samt

text: 6. tjänster som avser sådana delar, tillbehör eller utrustning.

text: Av 5 kap.

text: 3 a § första stycket 4

text: ML framgår att en omsättning av en vara enligt 2,2 a , 2 b eller 3 § anses som en omsättning utomlands, om varan levereras till ett luftfartyg i utrikes trafik för bruk ombord på ett sådant luftfartyg.

text: Enligt artikel 148 e-g i mervärdesskattedirektivet ska följande transaktioner undantas från skatteplikt:

text: e) Leverans av varor för bunkring, tankning och proviantering av luftfartyg som används av flygbolag som huvudsakligen bedriver internationell flygtrafik mot betalning.

text: f) Leverans, ombyggnad, reparation, underhåll, befraktning och uthyrning av sådana luftfartyg som avses i led e, samt leverans, uthyrning, reparation och underhåll av utrustning som utgör en del av dessa luftfartyg eller används i dem.

text: g) Tillhandahållanden av andra tjänster än de som avses i led f, för att täcka direkta behov för sådana luftfartyg som avses i led e och deras laster.

text: I

text: prop. 1994/95:57, s. 102

text: , anges att bestämmelsen i

text: 3 kap. 21 §

text: ML inte till alla delar överensstämmer med EU:s regelverk. Bestämmelsen ansågs dock kunna kvarstå oförändrad till vidare.

text: EU-domstolen har i

text: , Cimber Air, uttalat att undantaget från skatteplikt i artikel 148 e-g i mervärdesskattedirektivet även avser flygplan som flyger i inrikestrafik men som används av flygbolag som driver flygtrafik mot betalning, huvudsakligen på internationella linjer (punkt 30).

text: Av domen framgår att begreppet "bolag som driver flygtrafik, huvudsakligen på internationella linjer" ska ges en unionsrättslig definition och tolkas restriktivt (punkt 37). Åtminstone bolag vars inhemska verksamhet är mindre omfattande än dess internationella ska betraktas som bolag som driver flygtrafik, huvudsakligen på internationella linjer (punkt 39). Vid bedömning av ett bolags internationella verksamhet i förhållande till dess inhemska verksamhet kan alla de måttenheter som möjliggör en uppskattning av den aktuella verksamhetens omfattning beaktas, bland annat omsättning (punkt 40).

text: Enligt EU-domstolens rättspraxis har de bestämmelser i mervärdesskattedirektivet som är tillräckligt klara, precisa och ovillkorliga direkt effekt (se t.ex. 8/81, Becker). En unionsrättslig regel som har direkt effekt har alltid företräde framför nationell lag och ska tillämpas oavsett vad som föreskrivs i den nationella rättsordningen (se t.ex. 6/64, Costa v. ENEL). Ett direktiv är alltid riktat till medlemsstaterna och ålägger dem att på lämpligt sätt uppnå ett visst mål. Direkt effekt kan därför inte åberopas av en myndighet i skärpande syfte mot en enskild (se t.ex.

text: , Pfeiffer).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Undantagen från skatteplikt i

text: 3 kap. 21 §

text: ML avser luftfartyg för yrkesmässig person- eller godsbefordran oavsett om det företag som använder luftfartyget bedriver inhemsk eller internationell flygtrafik. Motsvarande bestämmelse i artikel 148 e-g i mervärdesskattedirektivet är endast tillämpligt om det företag som använder luftfartyget huvudsakligen bedriver internationell flygtrafik. I detta avseende är undantaget i ML mer omfattande än motsvarande bestämmelse i mervärdesskattedirektivet.

text: För att undantaget i

text: 3 kap. 21 §

text: ML ska vara tillämpligt krävs att det enskilda luftfartyget ska användas för yrkesmässig person- eller godsbefordran. Enligt

text: artikel 148 e i direktivet

text: saknar det betydelse hur det enskilda luftfartyget används. Det är i stället den verksamhet som bedrivs av det företag som använder luftfartyget som är avgörande, dvs. att verksamheten består av att huvudsakligen bedriva internationell flygtrafik mot betalning. Innebörden av direktivets bestämmelser framgår även av EU-domstolens dom i

text: , Cimber Air. I detta avseende är undantaget i ML mer begränsat än motsvarande bestämmelse i mervärdesskattedirektivet.

text: Enligt 5 kap.3 a§ första stycket 4 ML räknas omsättning av en vara som levereras till ett luftfartyg i utrikes trafik för bruk ombord som en omsättning utomlands. Även denna bestämmelse har sin motsvarighet i artikel 148 i mervärdesskattedirektivet. I likhet med

text: 3 kap. 21 §

text: ML är tillämpningen av bestämmelsen beroende av hur det enskilda luftfartyget används.

text: Begreppet "yrkesmässig person- eller godsbefordran" i ML motsvarar enligt Skatteverkets bedömning mervärdesskattedirektivets begrepp "flygtrafik mot betalning".

text: Genom att bestämmelserna om luftfartyg i 3 kap. 21 § och i 5 kap.3 a§ första stycket 4 ML uppställer som krav att det enskilda luftfartyget ska användas för yrkesmässig person- eller godsbefordran respektive i utrikes trafik är undantaget från skatteplikt mer begränsat än i artikel 148 e-g i mervärdesskattedirektivet.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning är det inte möjligt att genom en EU-konform tolkning av bestämmelserna i ML uppnå det resultat som är avsett i direktivet, dvs. att undantaget ska tillämpas oavsett hur det enskilda luftfartyget används om det används av ett företag som huvudsakligen bedriver internationell flygtrafik mot betalning. Skatteverket anser dock att artikel 148 e-g i mervärdesskattedirektivet är så pass klar, precis och ovillkorlig i det avseendet att den kan ges direkt effekt under förutsättning att det är till fördel för den enskilde.

text: Skatteverket vill särskilt framhålla att direkt effekt av direktivets bestämmelser inte kan tillämpas utöver det tillämpningsområde som omfattas av artikel 148

text: e

text: g

text: . Direkt effekt kan därmed inte tillämpas till nackdel för den enskilde till den del bestämmelserna i 3 kap. 21 § och 5 kap.3 a§ första stycket 4 ML har ett vidare tillämpningsområde än undantaget i direktivet. Exempelvis har bestämmelsen i 5 kap.3 a§ första stycket 4 ML ett vidare tillämpningsområde genom att det inte uppställs något krav på att luftfartyget ska användas av flygbolag som huvudsakligen bedriver internationell flygtrafik mot betalning. Det är tillräckligt för att omsättningen ska anses ha skett utomlands att det enskilda luftfartyget används i utrikes trafik.

text: Exempel

text: Ett företag som huvudsakligen bedriver internationell flygtrafik mot betalning köper ett flygplan som ska användas för att transportera reservdelar och anställda flygtekniker mellan olika flygplatser i Sverige.

text: Undantaget från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 21 §

text: ML är inte tillämpligt eftersom flygplanet inte ska användas för yrkesmässig person- eller godsbefordran. Det är inte heller en omsättning utomlands enligt 5 kap.3 a§ första stycket 4 eftersom flygplanet inte går i utrikes trafik.

text: Genom tillämpning av direkt effekt av artikel 148 e-g i mervärdesskattedirektivet kan dock försäljningen av flygplanet till bolaget undantas från skatteplikt. Det gäller endast om det är till fördel för den enskilde, dvs. att den enskilde åberopar direkt effekt av direktivets bestämmelser.

text: Om förutsättningarna i exemplet ändras så att köparen bedriver yrkesmässig person- eller godsbefordran, dock huvudsakligen i Sverige, kan direkt effekt inte tillämpas. Undantaget enligt artikel 148

text: e

text: g

text: i direktivet förutsätter nämligen att flygplanet ska användas av ett flygbolag som huvudsakligen bedriver internationell flygtrafik och det villkoret är inte uppfyllt.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 709486-09/111

title: Premier inom trav och galopp; mervärdesskatt

text: Nytt: 2020-04-01

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagandet Premier inom trav- och galoppsporten, mervärdesskatt, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att en hästägare, som erhåller en ägarpremie, vid godkänt premie- eller kvallopp omsätter en skattepliktig tjänst till trav- eller galoppsällskapen. Mervärdesskatt ska redovisas på den ersättning som mottas i form av ägarpremier.

text: Premier till en uppfödare eller en tränare utgör enligt Skatteverkets bedömning inte någon ersättning för en leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst. Mervärdeskatt ska inte redovisas på ersättningar i form av uppfödar- eller tränarpremier.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Inom trav- och galoppsportsverksamheten finns flera olika premier till uppfödare, ägare och tränare. Premierna utbetalas av olika företrädare inom sporten och det finns fastställda krav för när en premie ska erhållas. För tillfället finns följande exempel på premier.

text: Grundpremie på 12 000 kr i premielopp för svenskfödda 2-åriga varm- och kallblodstravare som tränas i Sverige av licensierad A- eller B-tränare och som gör godkänd prestation (tid). Dessutom finns en särskild premie på 8 000 kr om hästen vid ett godkänt premielopp är i professionell träning enligt definition. Dessa premier utbetalas till hästens ägare av travsällskapen. Travsällskapen är de ideella föreningar som driver travbanorna och som arrangerar travloppen.

text: Inom galoppsporten finns olika former av bonuspremier till ägaren av svenskuppfödda hästar. Klassisk bonus utbetalas av galoppsällskapen till de tre bäst prisplacerade svenskuppfödda hästarna i vissa storlopp. ATG-bonus utbetalas av ATG till de bäst prisplacerade svenskuppfödda hästarna i andra lopp. Segerbonus utbetalas av ATG när två- eller treåriga svenskuppfödda hästar vinner första gången.

text: Uppfödarpremier utbetalas till uppfödarna av svenskfödda och här registrerade travare med 10 procent av prissumman i vanliga lopp, insatslopp och premielopp i Sverige. Motsvarande premie finns för galopphästar. Uppfödarpremie på i utlandet intjänade pengar är maximerat till sammanlagt 100 000 kr. Dessa premier utbetalas av AB Trav och Galopp (ATG). ATG har statlig koncession för spel på hästar inom trav- och galoppsporten och arrangerar flera olika spel om pengar.

text: Genom en speciell satsning på kallblod utbetalas en extra premie om svenskregistrerade kallblod födda 2007 genomfört ett godkänt kvallopp senast den 31 maj 2010, under förutsättning att detta föregåtts av ett godkänt premielopp. Den extra premien är 10 000 kr till registrerad uppfödare samt 5 000 kr till registrerad ägare. Premien till uppfödaren utbetalas av ATG medan travsällskapet utbetalar premien till ägaren.

text: Tränarpremier utbetalas till professionell travtränare för häst i dennes träning som i ett totalisatorlopp i Sverige erhåller någon av placeringarna ett till sex och loppets förstapris uppgår till högst 18 000 kr. Tränarpremien uppgår till 120-690 kr beroende av travbana och placering. Liknande premier finns för galopptränare. Premien utbetalas av ATG.

text: Det har uppkommit frågor om mervärdesskatt ska redovisas på premier som utbetalas inom trav och galopp.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Med omsättning enligt

text: 2 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, förstås att en vara överlåts mot ersättning eller att en tjänst utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon mot ersättning.

text: Med vara förstås enligt

text: 1 kap. 6 §

text: ML materiella ting, bland dem fastigheter och gas, samt värme, kyla och elektrisk kraft. Med tjänst förstås allt annat som kan tillhandahållas i yrkesmässig verksamhet.

text: Ersättningen utgörs enligt

text: 7 kap. 3 c §

text: ML av allt det som säljaren har erhållit eller ska erhålla för varan eller tjänsten från köparen eller en tredje part, inbegripet sådana bidrag som är direkt kopplade till priset för varan eller tjänsten.

text: Motsvarande regler finns i artikel 2, 14-15 och 24-25 samt i

text: artikel 73 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet.

text: Enligt EG-domstolens praxis (154/80, Aardappelenbewaarplaats,

text: , Tolsma, m.fl.) måste det finnas ett direkt samband mellan en tjänst och ett vederlag för att ett tillhandahållande av tjänst mot vederlag, dvs. en omsättning, ska anses föreligga. Ett tillhandahållande av en tjänst är endast beskattningsbart om det mellan den som tillhandahåller tjänsten och den som köper den föreligger ett rättsförhållande som innebär ett ömsesidigt utbyte av prestationer. Ersättningen till den som tillhandahåller tjänsten ska utgöra ett faktiskt vederlag för den tjänst som kommer köparen till godo och måste kunna uttryckas i pengar.

text: EG-domstolen har i rättsfallet

text: , Mohr, undersökt om mervärdesskatt ska tas ut på bidrag som betalas ut till jordbrukare för att de ska minska sin produktion av mjölk. EG-domstolen ansåg att bidragsgivaren inte förvärvade varor och tjänster för egen del utan handlade i det allmännas intresse av att gynna funktionen hos den gemensamma marknaden för produkten. Bidragsgivaren hade inte tillförts någon fördel av sådant slag att han kunde betraktas som konsument av en tjänst. Ett tillhandahållande av tjänst ansågs därför inte föreligga.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: För att skattskyldighet ska föreligga krävs att det föreligger en skattepliktig omsättning av en vara eller en tjänst i en yrkesmässig verksamhet. En omsättning föreligger när en vara överlåts mot ersättning eller när en tjänst utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon mot ersättning. Det ska finnas ömsesidiga prestationer mellan parterna. Säljaren ska överlåta en vara eller tillhandahålla en tjänst och köparen ska erlägga en ersättning. Dessutom ska det finnas ett direkt samband mellan säljarens åtagande och den ersättning som köparen erlägger.

text: Om en mottagare av en ersättning erhåller ersättningen utan att det är förenat med villkor om leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst, föreligger inte någon omsättning.

text: Ersättningen för en prestation, leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst, utgörs av allt det som säljaren har erhållit eller ska erhålla för varan eller tjänsten.

text: 4.1 Premier till ägare

text: Grundpremie, särskild premie och extra premie utbetalas till en hästägare av travsällskapen när en häst genomfört ett premie- eller kvallopp på ett godkänt sätt och inom en idealtid. På samma sätt utbetalas bonus till en hästägare av galoppsällskapen eller ATG när en svenskfödd häst prisplacerar sig eller vinner sitt första lopp.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning tillhandahåller hästägaren en skattepliktig tjänst till sällskapen och ATG genom att låta sin häst delta i de aktuella loppen. Detta tillhandahållande sker på liknande sätt som vid deltagande i ordinära tävlingslopp där hästägaren erhåller ordinarie prispengar från sällskapen för att han deltar med en häst som placerar sig i ett tävlingslopp.

text: Trav- och galoppsällskapen och ATG betalar en ersättning i form av premie eller bonus till ägaren när hästen genomfört ett lopp enligt de krav som fastställts. Enligt Skatteverkets bedömning finns det ett direkt samband mellan den tjänst som tillhandahålls och den ersättning som utbetalas.

text: Skatteverket anser att hästägaren vid deltagande i och genomförande av ett godkänt premie- eller kvallopp samt vid prisplacering omsätter en skattepliktig tjänst till sällskapen och ATG. Mervärdesskatt ska därför redovisas på ersättningen.

text: 4.2 Premier till uppfödare

text: Uppfödarpremie och extra premie utbetalas till en hästuppfödare av ATG när en häst genererat prispengar i tävlingslopp eller genomfört ett premie- eller kvallopp på ett godkänt sätt och inom en idealtid. Uppfödaren erhåller premier trots att han oftast inte längre äger hästen och därmed inte har en ägares möjlighet att besluta om hästens tävling, träning etc.

text: Det finns inte något avtal eller annan överenskommelse mellan hästuppfödaren och ATG om att uppfödaren ska tillhandahålla ATG någon tjänst. Skatteverkets bedömning är att någon tjänst inte tillhandahålls. Uppfödarna kan inte anses tillföra ATG någon fördel av sådant slag att bolaget kan betraktas som konsument av en tjänst. De pengar som utbetalas av ATG till uppfödarna är avsedda att allmänt stimulera uppfödningen av bra tävlingshästar, som indirekt behövs för att kunna arrangera bra spel.

text: Skatteverket anser att en hästuppfödare inte omsätter en skattepliktig tjänst till ATG vid mottagande av uppfödarpremier. Mervärdesskatt ska därför inte redovisas på ersättningen.

text: 4.3 Premier till tränare

text: Tränarpremie utbetalas av ATG till en professionell tränare när tränare deltagit med en häst i ett totalisatorlopp i Sverige. Premien erhålls när hästen i loppet kommit på någon av placeringarna ett till sex och loppets förstapris uppgår till högst 18 000 kr.

text: Det finns inte något avtal eller annan direkt överenskommelse mellan tränaren och ATG om att tränaren ska tillhandahålla ATG en tjänst. Skatteverkets bedömning är att någon tjänst inte tillhandahålls. Tränaren kan inte anses tillföra ATG någon fördel av sådant slag att bolaget kan betraktas som konsument av en tjänst. De premier som utbetalas av ATG till tränarna är avsedda att allmänt stimulera att bra tränare anlitas, som indirekt behövs för att kunna arrangera bra spel.

text: Skatteverket anser att en hästtränare inte omsätter en skattepliktig tjänst till ATG vid mottagande av tränarpremier. Mervärdesskatt ska därför inte redovisas på ersättningen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 709491-09/111

title: Skadestånd; mervärdesskatt

text: Nytt: 2023-04-26

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-04-26, dnr.

text: 1 Sammanfattning

text: Enligt Skatteverkets uppfattning föreligger det inte någon omsättning vid ersättningar som betalas i syfte att kompensera den som lidit skada och där ersättningen betalas utan att det sker en separat prestation från motparten samt utan att det ursprungliga avtalet ändras.

text: Skatteverket anser dessutom att en ersättning från en säljare till en köpare för köparens kostnad för att avhjälpa en direkt skada inte utgör någon omsättning för köparen. Samma bedömning ska göras avseende ersättningar från köparen till säljaren som betalas för att hålla säljaren skadeslös. Detta gäller oberoende av om den skadelidande själv eller någon utomstående utför åtgärden för att avhjälpa skadan. Även ersättningar för kostnader av indirekt karaktär faller utanför tillämpningsområdet för mervärdesskatt.

text: För det fall parterna ingår en överenskommelse som innebär att kompensation för skadan ska betalas genom att priset på den ursprungliga transaktionen sätts ned, ska beskattningsunderlaget minskas såvida parterna inte i överenskommelsen anger att nedsättningen inte ska påverka beskattningsunderlaget.

text: Bedömningen av om en ersättning vid skada faller utanför tillämpningsområdet för mervärdesskatt eller utgör en prisjustering av en ursprunglig transaktion måste göras från fall till fall med hänsyn till avtalet mellan säljaren och köparen. Skatteverket anser att en ersättning som utgår från köparens faktiska och skäliga direkta eller indirekta kostnader utmärker en ersättning som inte kan knytas till den ursprungliga transaktionen. En ersättning som betalas utan egentligt krav på att köparen har någon merkostnad, men där köparen accepterar säljarens prestation och sedan inte kan göra ytterligare anspråk gällande samma fel, utmärker en prisjustering.

text: Skadeståndsliknande ersättningar som betalas i enlighet med vad som framgår av ingånget avtal ska påverka beskattningsunderlaget då en vara levereras eller en tjänst tillhandahålls. Förfarandet är en metod för att ange priset för varan eller tjänsten. Skatteverket anser att det utmärkande för ett sådant förhållande är att det av avtalet framgår hur ersättningen ska beräknas. Det behövs inte någon bedömning av tänkbara skador och hur dessa ska värderas. Enbart inträffandet av en viss bestämd händelse medför att den överenskomna ersättningen ska justeras med ett belopp som kan fastställas utifrån avtalet.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Vid transaktioner där köparen eller säljaren anser att den andra parten inte uppfyllt det som avtalats förekommer olika krav på ersättning. Köparen kan åtgärda bristerna och kräva ersättning. Parterna kan justera priset med hänsyn till den påtalade bristen. Ersättning som inte direkt avser tillhandahållandet kan utgå t.ex. för inkomstbortfall eller skada på andra tillgångar. Ersättningen kan utbetalas i enlighet med ett gällande avtal, nytt avtal, enligt lag eller genom avgörande i domstol eller skiljenämnd. Ersättningen mellan parterna rubriceras ofta som skadestånd eller vite.

text: Ersättning i form av skadestånd utgör normalt inte någon ersättning för överlåtelse av vara eller tillhandahållande av tjänst och omfattas därför inte av mervärdesskattens tillämpningsområde.

text: Det har ställts frågor om, och i vilka fall, skadestånd och liknande ersättningar i samband med mervärdeskattepliktiga transaktioner ska påverka beskattningsunderlaget.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Med omsättning enligt

text: 2 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, förstås att en vara överlåts mot ersättning eller att en tjänst utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon mot ersättning.

text: Med vara förstås enligt

text: 1 kap. 6 §

text: ML materiella ting, bland dem fastigheter och gas, samt värme, kyla och elektrisk kraft. Med tjänst förstås allt annat som kan tillhandahållas i yrkesmässig verksamhet.

text: Ersättningen utgörs enligt

text: 7 kap. 3 c §

text: ML av allt det som säljaren har erhållit eller ska erhålla för varan eller tjänsten från köparen eller en tredje part.

text: Av

text: 7 kap. 6 § första stycket 3

text: ML framgår att belopp som svarar mot prisnedsättning som ges efter det att tillhandahållandet ägt rum inte ska ingå i beskattningsunderlaget. Det kan t.ex. avse rabatter, bonus eller prisnedsättning på grund av brister i tillhandahållandet. Av andra stycket framgår att sådant belopp ska ingå i beskattningsunderlaget om den skattskyldige och hans kund avtalat om att det ska ingå.

text: Motsvarande regler finns i artikel 2, 14-15 och 24-25 samt i artiklarna

text: och

text: i rådets direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet.

text: , Tolsma, m.fl.) måste det finnas ett direkt samband mellan en tjänst och ett vederlag för att ett tillhandahållande av tjänst, dvs. en omsättning, ska föreligga. Ett tillhandahållande av en tjänst är endast beskattningsbart om det mellan den som tillhandahåller tjänsten och den som köper den föreligger ett rättsförhållande som innebär ett ömsesidigt utbyte av prestationer. Ersättningen till den som tillhandahåller tjänsten ska utgöra ett faktiskt vederlag för den tjänst som kommer köparen till godo och måste kunna uttryckas i pengar.

text: EG-domstolen har i målet

text: , Société thermale d´Eugènie-les-bains, behandlat frågeställningar om ersättning i form av handpenning i samband med att ett avtal inte fullföljs.

text: Av punkt 24 i domen framgår att enligt allmänna civilrättsliga principer är parterna skyldiga att uppfylla åtagandena enligt avtalet och tillhandahålla den prestation som överenskommits i detta. Skyldigheten att uppfylla åtagandena enligt det i målet aktuella avtalet följer således inte av att ett annat avtal ingåtts speciellt för detta ändamål. Skyldigheten att verkligen genomföra nämnda avtal är inte heller beroende av eventuella avtalsviten, förseningsavgifter, säkerheter eller handpenning, utan följer av avtalet som sådant.

text: Vidare erinrar domstolen i punkt 28 om att det står avtalsparterna fritt att, med iakttagande av tvingande rätt, disponera över deras rättsförhållande, vilket inbegriper följderna av att avtalet frånträds eller att åtagandena inte fullgörs. Parterna har emellertid även möjlighet att hänvisa till olika delar av civilrätten i stället för att i detalj reglera sina åtaganden.

text: Domstolen konstaterar sedan i punkt 35 att eftersom erläggandet av handpenningen inte utgör någon ersättning som ett företag som driver hotellverksamhet uppbär som ett verkligt vederlag för en till gästen tillhandahållen självständig tjänst som kan individualiseras, och eftersom behållandet av handpenningen efter det att gästen frånträtt avtalet syftar till att kompensera för följderna av att åtagandena enligt avtalet inte fullgörs, anser domstolen att varken erläggandet av handpenning, behållandet av denna eller återgäldandet av ett belopp som motsvarar den dubbla handpenningen omfattas av artikel2.1 aeller c i mervärdesskattedirektivet.

text: Av

text: RÅ 2007 ref. 24

text: framgår att en avbrottsersättning enligt

text: ellagen

text: inte anses utgöra en prisnedsättning i ML:s mening. Avbrottsersättningen är avsedd att ha ett preventivt syfte att påverka nätföretagens leveranssäkerhet samt ett reparativt syfte avsett att täcka sådana ekonomiska skador som vanligtvis ersätts genom skadestånd. Dessutom ska utgiven avbrottsersättning i sin helhet avräknas från ett eventuellt skadestånd. RR ansåg därför att det inte finns något sådant samband mellan avbrottsersättningen och el-användarens fasta nätkostnad under avbrottstiden som avses i bestämmelsen om prisnedsättning i

text: 7 kap. 3 § första stycket 3

text: ML. Den omständigheten att villkoren för avbrottsersättning framgår av de allmänna avtalsvillkor som elleverantören tillämpar saknar betydelse i sammanhanget eftersom rätten till ersättning följer direkt av tvingande lagbestämmelser.

text: I

text: prop. 1993/94:99

text: s.134 f . framhålls att en nödvändig förutsättning för att en omsättning ska anses föreligga är att ett avtal om köp eller byte har ingåtts. Vidare uttalas att omsättningskravet medför att från beskattning utesluts sådana intäkter som visserligen har ett samband med den skattepliktiga verksamheten men som inte kan sägas erhållna till följd av en försäljning av varorna eller tjänsterna.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Allmänt om skadestånd

text: Det finns inga särskilda regler i ML eller i mervärdesskattedirektivet om skadestånd, viten eller andra ersättningar som betalas ut till någon som lidit skada. En bedömning av vad som utgör omsättning och beskattningsunderlag ska göras utifrån de allmänna bestämmelserna i ML och direktivet. Bedömningen måste göras från fall till fall beroende på vad som överenskommits i avtalet mellan de inblandade parterna. Detta innebär att en individuell prövning ska göras hos mottagaren av ersättningen som utgår i samband med att ett avtal inte anses uppfyllt. Rubriceringen av ersättningen ska inte ha en avgörande betydelse.

text: Ersättningar i form av skadestånd som har samband med omsättningar av varor och tjänster kan betalas på grund av civilrättsliga bestämmelser. En del bestämmelser är dispositiva medan andra är tvingande. Möjligheten att i de flesta fall fritt avtala om förutsättningarna för skadestånd medför också att det blir svårt att konkretisera vad som ska förstås med ett skadestånd.

text: Grundtanken med ett skadestånd är dock att det ska utgöra en ersättning som ska försätta den som lidit skada i samma ställning som om skadan aldrig inträffat. Ett vite eller skadestånd enligt lagregel eller avtal kan också ha ett preventivt syfte dvs. utgöra ett incitament för att tillhandahålla det som förväntas genom att fullfölja avtalet och undvika att brister och fel uppkommer.

text: Eftersom det oftast står parterna fritt att komma överens om ersättningen som avser att kompensera för en skada kan ersättningen komma att behandlas olika beroende på vad som avtalas mellan parterna, antingen i det ursprungliga avtalet eller i ett särskilt avtal efter tillhandahållandet. Skatteverket anser att ersättningar av skadeståndskaraktär ur ett mervärdesskatteperspektiv kan delas in i följande två kategorier.

text: Ersättningen utgår i syfte att kompensera motparten för en skada och utgår utan att det sker en separat prestation från motparten samt utan att det ursprungliga avtalet ändras (avsnitt 4.2).

text: Ersättningen utgår i syfte att kompensera motparten för en skada och utgår genom att det ursprungliga avtalet ändras. Ersättningen ingår som en del vid regleringen av ersättningen för det ursprungligt avtalade tillhandahållandet (avsnitt 4.3).

text: 4.2 Utan motprestation

text: För att skattskyldighet ska föreligga krävs att det föreligger en skattepliktig omsättning av en vara eller en tjänst. En omsättning föreligger när en vara överlåts mot ersättning eller när en tjänst utförs, överlåts eller på annat sätt tillhandahålls någon mot ersättning. Det ska finnas ömsesidiga prestationer mellan parterna. Säljaren ska överlåta en vara eller tillhandahålla en tjänst och köparen ska erlägga en ersättning. Dessutom ska det finnas ett direkt samband mellan säljarens åtagande och den ersättning som köparen erlägger.

text: Om en mottagare av en ersättning erhåller ersättningen utan att det är förenat med villkor om leverans av vara eller tillhandahållande av tjänst, föreligger inte någon omsättning.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning föreligger inte någon separat omsättning vid ersättningar av skadeståndskaraktär, dvs. när avsikten är att försätta den som lidit skada i samma ställning som om skadan aldrig inträffat. Det krävs i normalfallet inte någon motprestation av den som erhåller ersättningen oavsett om ersättningen avser att täcka den direkta skadan eller mer indirekta skador. Uppgörelse om ersättning vid skada ingås oftast genom ett särskilt avtal som är skilt från de villkor t.ex. priset, som framgår av det ursprungliga avtalet. Ersättningen för att åtgärda skadan står normalt i proportion till kostnaden för den skada som köparen lidit och inte i proportion till det pris som köparen erlagt. Kostnaden för en skada kan i vissa fall vida överstiga den ersättning som köparen har erlagt för ett tillhandahållande.

text: Med ersättningar för direkta skador avses oftast faktiska och skäliga merutgifter som den skadedrabbade parten orsakats, som en direkt följd av avvikelserna från avtalet. Skatteverket anser att en ersättning från säljaren till köparen avseende köparens kostnad för att avhjälpa en direkt skada inte utgör någon omsättning för köparen. Detta gäller oberoende av om köparen själv eller någon utomstående utför åtgärden. Ersättningen utges för att hålla köparen skadeslös och kan inte anses innebära att köparen överlåter en vara eller tillhandahåller en tjänst till säljaren.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning ska samma bedömning göras avseende ersättningar från köparen till säljaren som utges för att hålla säljaren skadeslös. I standardavtal inom t.ex. bygg- och anläggningsbranschen finns bestämmelser om att säljaren har rätt att få ersättning av köparen för den kostnad som säljaren orsakats med anledning av förlängd kontraktstid på grund av omständighet som beror på köparen. Sådan ersättning, s.k. förlängningsersättning som utgår på grund av skada, utgör inte någon omsättning för säljaren.

text: Som ersättningar för skador av mer indirekt karaktär räknas förlorad vinst, minskad produktion, hinder att uppfylla förpliktelse mot tredje man, utebliven nytta av andra avtal, skada på annan egendom etc. Sådana ersättningar kan t.ex. utgå från köparen till säljaren när köparen frånträder ett avtal. Enligt Skatteverkets bedömning faller även dessa ersättningar utanför tillämpningsområdet för mervärdesskatt.

text: Exempel 1

text: AB X har köpt en glassdisk för 120 000 kr till sin sommarkiosk. Säljaren har lovat leverans den 1 maj men på grund av produktionsstörningar blir den levererad först den 1 juli. AB X begär ersättning av säljaren för utebliven vinst på glassförsäljning med 62 000 kr baserat på budgeterad vinst. Parterna kommer överens om att säljaren ska betala 50 000 kr med hänsyn till att början av maj bjöd på dåligt väder.

text: Ersättningen baseras på den skada som AB X lidit. AB X tillhandahåller ingen tjänst för den erhållna ersättningen. Det föreligger ingen omsättning. Ersättningen kan inte knytas till ersättningen för glassdisken och ska inte påverka beskattningsunderlaget för denna.

text: Exempel 2

text: AB X nya glassdisk slutar att fungera i slutet av juli mitt i semestertider. Säljaren har semesterstängt så AB X anlitar en lokal reparatör som åtgärdar felet. Kostnaden för arbetet och reservdelar faktureras och betalas av AB X med 12 500 kr. Säljaren accepterar att ersätta AB X för kostnaden.

text: Ersättningen baseras på den skada som AB X lidit som är 10 000 kr (12 500 - moms). AB X tillhandahåller ingen tjänst för den erhållna ersättningen. Det föreligger ingen omsättning. AB X har inte accepterat att man köpt en trasig disk utan kan vända sig till säljaren om den åter skulle sluta att fungera. Ersättningen för reparationen kan inte knytas till ersättningen för glassdisken och ska inte påverka beskattningsunderlaget för denna.

text: Exempel 3

text: AB Q har ingått ett entreprenadavtal avseende ombyggnad av sina utställningslokaler med ett fast pris på 2 miljoner kr. Enligt avtalet ska arbetet påbörjas den 1 maj och vara avslutat den 23 juni. I slutet på april blir det klart att AB Q kommer att behöva tillgång till sina utställningslokaler ända till den 15 maj så att ombyggnadsarbetet kan påbörjas tidigast den 20 maj. Datum för avslutande flyttas därför fram till den 15 juli. Entreprenören begär i efterhand ersättning för de merkostnader i som han visat att han har haft med anledning av senareläggningen.

text: Ersättningen baseras på den skada som entreprenören lidit. Entreprenören tillhandahåller ingen ytterligare tjänst utöver vad som avtalats för den erhållna ersättningen. Det föreligger ingen separat omsättning. Ersättningen för skadan ska inte påverka beskattningsunderlaget för entreprenaden.

text: 4.3 Justerad ersättning

text: En transaktion mellan säljare och köpare bygger på ett avtal, skriftligt eller muntligt. I avtalet regleras den prestation som säljaren åtar sig att utföra och den motprestation i form av ersättning som köparen ska erlägga. Ersättningen utgörs av allt det som säljaren har erhållit eller ska erhålla för varan eller tjänsten från köparen. Prisnedsättningar i efterhand ska minska beskattningsunderlaget förutsatt att parterna inte avtalat om att det ska ingå enligt den möjlighet som ges i

text: 7 kap. 6 § andra stycket

text: ML.

text: 4.3.1 Prisnedsättning i efterhand

text: När en leverans eller ett tillhandahållande har skett och köparen inte är nöjd med säljarens prestation kan parterna avtala om att ersättningen ska sättas ned i förhållande till vad som ursprungligen avtalats. Köparen anser sig nöjd med säljarens prestation mot att priset reduceras. En sådan överenskommelse utgör enligt Skatteverkets uppfattning en ändring av villkoren i det ingångna avtalet dvs. en justering av priset som ska minska beskattningsunderlaget för den aktuella transaktionen såvida inte parterna avtalat annat.

text: Det utmärkande för en sådan prisjustering är enligt Skatteverkets uppfattning att ersättningen vanligen inte utgår från köparens faktiska merkostnader. Säljaren justerar i stället priset utan något krav på att köparen har drabbats av några merkostnader. Köparen i sin tur accepterar säljarens prestation med villkoret att priset reduceras och kan sedan inte göra ytterligare anspråk avseende samma fel. Köparen kan välja att använda säljarens prisreduktion till att se till att prestationen blir fullgod eller välja att inte vidta några åtgärder.

text: Exempel 4

text: AB Y har ingått ett avtal med en säljare om leverans nya konferensmöbler för 300 000 kr (inkl moms). Av avtalet framgår att AB Y beställt möbler med en mörkgrå stomme. Efter två veckor när inköpschefen ser de nya möblerna på plats i konferensrummet visar det sig att stommen är ljusgrå. Säljaren är beredd att se till att möbler med den beställda färgen levereras men erbjuder samtidigt en sänkning av priset med 20 000 kr om AB Y tar de ljusgrå möblerna. AB Y accepterar prissänkningen.

text: Köparen anser sig nöjd med säljarens prestation mot att priset reduceras. Överenskommelsen utgör en ändring av villkoren i det ingångna avtalet. AB Y kan efter prissänkningen inte åberopa att det är fel i leveransen med anledning av stommens färg. Justeringen av priset ska minska beskattningsunderlaget för försäljningen av möbler eftersom parterna inte avtalat annat.

text: Exempel 5

text: AB C har beställt ett nytt stort sammanträdesbord i ekfaner med stolar för 100 000 kr (exkl. moms). Efter leveransen visar det sig att faneret har spruckit på vissa ställen. Säljaren beräknar kostnaden för att reparera bordet till ca. 3 000 kr (exkl. moms) eftersom han har haft liknande skador tidigare. Säljaren föreslår att han ersätter köparen med den beräknade kostnaden mot att köparen själv ser till att bordet blir reparerat. Köparen tycker det låter bra och accepterar säljarens förslag.

text: Köparen accepterar att själv se till att bordet blir reparerat mot att priset reduceras. Överenskommelsen utgör en ändring av villkoren i det ingångna avtalet. AB C kan efter prissänkningen inte åberopa att det är fel i leveransen med anledning av sprickorna i faneret. Justeringen av priset ska minska beskattningsunderlaget för bordet eftersom parterna inte avtalat annat.

text: 4.3.2 Metod för prisangivelse

text: I ett avtal kan parterna välja mellan olika alternativ för att komma fram till priset eller ersättningen. Ersättningen kan vara fast eller vara beroende av faktorer som fastställts i avtalet.

text: Inom t.ex. bygg- och anläggningsbranschen görs ofta ersättningen beroende av färdigställandetidpunkt där ersättningen kan minska vid sen leverans och öka vid tidig leverans. I standardavtalen benämns justeringarna ofta som vite och kan till karaktären likna skadestånd.

text: Skatteverket anser att ersättningar som justeras i enlighet med vad som framgår av ingånget avtal ska påverka beskattningsunderlaget då en vara levereras eller en tjänst tillhandahålls. Förfarandet är en metod för att ange priset för varan eller tjänsten. Det utmärkande för ett sådant avtalsförhållande är att det av avtalet framgår hur ersättningen ska beräknas. Det behövs inte någon utvärdering av tänkbara skador och hur dessa ska värderas. Enbart inträffandet av ett visst bestämt förhållande medför att den överenskomna ersättningen ska justeras med ett belopp som kan fastställas utifrån avtalet.

text: Exempel 6

text: AB Z har tecknat ett entreprenadavtal med en kontraktssumma på 3,5 miljoner kr (exkl. moms) avseende tillbyggnad av fabriken. Av avtalet som är upprättat efter standardavtal AB 04 framgår att tillbyggnaden ska vara färdigställd och tillgänglig för slutbesiktning senast den 1 oktober. Det framgår även att entreprenören är skyldig att betala vite med 1 % av entreprenadsumman, dock lägst 10 000 kr, för varje påbörjad vecka, om kontraktstiden överskrids. Entreprenaden blir färdigställd den 17 november och entreprenören blir skyldig att betala 105 000 kr.

text: Bestämmelsen om vite är en metod för prisangivelse. Det framgår av avtalet hur ersättningen ska beräknas. Beskattningsunderlaget för entreprenaden ska minskas med vitesbeloppet och blir 3 395 000 kr.