identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 55198-11/111

title: Indragning av aktier utan ersättning

text: 1 Sammanfattning

text: Om ett aktiebolag gör en indragning av aktier utan ersättning till aktieägarna, kan avdrag för anskaffningsutgiften för dessa aktier inte medges vid indragningen. Avdrag kommer ifråga först när de kvarvarande aktierna avyttras.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Inlösen av aktier mot ersättning är en avyttring som ska kapitalvinstbeskattas. Anskaffningsutgiften fördelas mellan de inlösta aktierna och de kvarvarande aktierna efter marknadsvärdet vid uppdelningen.

text: Fråga har uppkommit hur indragning av aktier utan ersättning till aktieägarna ska behandlas.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Vinst och förlust vid avyttring av tillgångar utgör kapitalvinst respektive kapitalförlust (

text: 41 kap. 2 § inkomstskattelagen

text: IL). Resultatet beräknas som skillnaden mellan ersättningen för den avyttrade tillgången minskad med bland annat utgifter för anskaffning (44 kap. 13 och 14 §§ IL.)

text: Vid inlösen av aktier mot ersättning fördelas anskaffningsutgiften mellan de inlösta aktierna och de återstående aktierna med utgångspunkt i aktiernas värde vid uppdelningen (

text: RÅ 1997 ref. 43

text: I).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: I

text: RÅ 2000 not. 38

text: gjordes en uttagsbeskattning till marknadsvärdet. Högsta Förvaltningsdomstolen skrev emellertid följande i motiveringen om beskattningen vid indragning utan ersättning: "En tillämpning av samma synsätt som vid inlösen leder till att den sammanlagda anskaffningskostnaden för aktierna skall fördelas på de aktier som dras in respektive behålls. Om.... de aktier som skall dras in skall anses sakna marknadsvärde vid en sådan proportionering, blir det i fråga om dessa aktier tal om varken realisationsvinst eller realisationsförlust (en beräknad anskaffningskostnad är noll kr liksom vederlaget)."Skatteverket anser att vid en indragning av aktier utan ersättning saknar de indragna aktierna marknadsvärde. Avdrag för kapitalförlust kan därför inte medges vid en sådan indragning. Avdrag för anskaffningsutgiften kan i stället komma ifråga då de kvarvarande aktierna i bolaget avyttras.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 552367-16/111

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet – frågor och svar nr 1

org: skv

text: Nytt: 2025-09-29

type: stycke

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2025-09-29, dnr

text: Nytt: 2023-06-01

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Detta ställningstagande innehåller Skatteverkets bedömning av om ett antal olika byggnader, konstruktioner och installerade föremål omfattas av det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet.

text: 2 Frågeställning

text: Den 1 januari 2017 införs ett nytt fastighetsbegrepp genom en hänvisning till den EU-rättsliga definitionen av begreppet fast egendom.

text: Det avgörande för om en byggnad eller konstruktion omfattas av det EU-rättsliga fastighetsbegreppet är om den varken kan monteras ned eller flyttas med lätthet. Begreppen verksamhetstillbehör och industritillbehör används inte i den EU-rättsliga definitionen av fastighet avseende föremål som installerats i en byggnad, lokal eller konstruktion. Fråga har uppkommit om vilka byggnader, konstruktioner och installerade föremål som omfattas av det nya fastighetsbegreppet.

text: I detta ställningstagande redogör Skatteverket för sin syn på hur det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet ska tolkas när det gäller ett antal olika slag av byggnader, konstruktioner och installerade föremål. Bedömningarna i detta ställningstagande utgår från Skatteverkets tolkning av fastighetsbegreppet som beskrivs i ställningstagandet ”Det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet”.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Med fastighet avses följande (punkt a–punkt d):

text: Varje bestämd del av jorden, på eller under dess yta, som det är möjligt att äga eller besitta.

text: Varje byggnad eller konstruktion som har fästs vid eller i marken, ovan eller under havsnivån, och som varken kan monteras ned eller flyttas med lätthet.

text: Varje föremål som har installerats och ingår som en integrerad del av en byggnad eller konstruktion och utan vilken byggnaden eller konstruktionen är ofullständig, exempelvis dörrar, fönster, tak, trappor och hissar.

text: Varje föremål, utrustning eller maskin som är varaktigt installerad i en byggnad eller konstruktion och som inte kan flyttas utan att byggnaden eller konstruktionen förstörs eller förändras (

text: 1 kap. 11 § mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML, och artikel 13b i rådets genomförandeförordning

text: (EU) nr 282/2011

text: av den 15 mars 2011 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för direktiv

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt).

text: 4 Bedömning

text: Skatteverkets tolkning av fastighetsbegreppets punkt a–punkt d

text: Skatteverkets syn på hur fastighetsbegreppets punkt a–punkt d ska tolkas beskrivs i ställningstagandet ”Det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet”.

text: Bedömningsfaktorer för fastighetsbegreppets punkt b

text: Vid prövningen av om en byggnad enligt fastighetsbegreppets punkt b ”varken kan monteras ned eller flyttas med lätthet” kan följande faktorer vara till hjälp.

text: Behövs det särskilda kunskaper och hjälpmedel för nedmonteringen och flyttningen (verktyg, utrustning, kunskaper, lyftkran, släpfordon, lastbil o.s.v.).

text: Kostnaden för hela arbetet/tjänsten med att montera ned eller flytta byggnaden eller konstruktionen, jämfört med värdet på det som monteras ned eller flyttas.

text: Den tid som krävs för att montera ned eller flytta byggnaden eller konstruktionen.

text: Det faktum att nedmonteringen eller flytten av byggnaden/konstruktionen skulle förstöra den eller betydligt minska dess värde.

text: Den faktiska användningen och syftet med användningen.

text: Skatteverkets syn på byggnaders utformning och installerade föremål (punkt c och punkt d)

text: För att avgöra om föremål som installerats i en byggnad eller lokal är lös egendom eller fastighet är det enligt Skatteverkets mening av betydelse om byggnaden eller lokalen har en allmän eller en specifik utformning.

text: Med uttrycket allmänt utformade byggnader och lokaler menar Skatteverket sådana byggnader och lokaler som inte är utformade för en viss särskild användning, utan är lämpliga för olika användningsområden.

text: Med uttrycket specifikt utformade byggnader och lokaler menar Skatteverket sådana byggnader och lokaler som är utformade för en särskild användning.

text: Skatteverkets syn på bedömningen av föremål som installerats i en byggnad eller lokal kan sammanfattas på följande sätt.

text: Vissa installerade föremål omfattas alltid av fastighetsbegreppets punkt c, exempelvis tak, fönster, dörrar, innerväggar, golvbeläggning och väggbeklädnad, oavsett i vilket slag av byggnad eller lokal föremålen är installerade.

text: Installerade föremål i en allmänt utformad byggnad eller lokal är i normalfallet inte fastighet enligt punkt c

text: Installerade föremål som är avsedda för den särskilda användningen av en specifikt utformad byggnad eller lokal är i normalfallet fastighet enligt punkt c

text: Om ett installerat föremål i en specifikt utformad byggnad eller lokal inte är avsett för den särskilda användningen av byggnaden eller lokalen är föremålet i normalfallet inte fastighet enligt punkt c

text: För att anses installerat enligt punkt c anser Skatteverket att föremålet ska vara fast monterat i byggnaden eller lokalen (ett annat synsätt gäller dock för vissa föremål i bostadsbyggnader, se Skatteverkets ställningstagande ”Det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet”)

text: Föremål kan också vara installerade på ett sådant sätt att de oavsett hur byggnaden eller lokalen är utformad är fastighet i enlighet med villkoren i punkt d

text: 4.1 Frågor och svar om Skatteverkets syn på fastighetsbegreppet och olika föremål och byggnader

text: 4.1.1 Utrustning i ett sjukhus

text: Fråga: Är utrustning som installerats i sjukhus fastighet?

text: Svar: Skatteverket anser att ett sjukhus i normalfallet är en sådan byggnad eller lokal som är specifikt utformad och där vissa installerade föremål får anses vara avsedda för den särskilda användningen av byggnaden eller lokalen. Det innebär att fast monterad utrustning som är avsedd för sjukhusets särskilda användning, exempelvis luftbehandlingsaggregat i ett operationsrum , är fastighet enligt punkt c. Utrustning för sjukhusets särskilda användning som inte är fast monterad är enligt Skatteverkets mening inte installerad och omfattas därför inte av fastighetsbegreppets punkt c.

text: Utrustning som installerats i sjukhuset för annan användning, t.ex. utrustning i sjukhusets konferensrum, är enligt Skatteverkets uppfattning inte installerad för sjukhusets särskilda användning och är därför inte fastighet enligt punkt c. Om utrustning i ett sjukhus är installerad på ett sådant sätt att byggnaden eller lokalen skulle förstöras eller väsentligen förändras om föremålen flyttades är utrustningen fastighet enligt punkt d.

text: 4.1.2 Storkök

text: Fråga: Är utrustning i ett storkök fastighet?

text: Svar: Ja, Skatteverket anser att storkök i normalfallet är en sådan byggnad eller lokal som är specifikt utformad och där vissa installerade föremål får anses vara avsedda för den särskilda användningen av byggnaden eller lokalen. Dessutom är föremål i ett storkök i många fall installerade på ett sådant sätt att byggnaden eller lokalen skulle förstöras eller väsentligen förändras om föremålen flyttades. Enligt Skatteverkets bedömning är därför exempelvis kylrum eller fryspaneler fastighet när de installerats i ett storkök. Detsamma gäller enligt Skatteverkets uppfattning övrig fast monterad storköksutrustning som spishäll och diskmaskin.

text: 4.1.3 Personalkök

text: Fråga: Är föremål som är installerade i ett personalkök i kontorslokaler fastighet?

text: Svar: Skatteverket anser att kontorslokaler i de flesta fall är allmänt utformade lokaler. Det innebär att föremål som installerats i en kontorslokal i normalfallet är lös egendom vid en bedömning enligt fastighetsbegreppets punkt c.

text: Om utrustning i kontorslokaler är installerad på ett sådant sätt att byggnaden eller lokalen där dessa föremål monterats skulle förstöras eller väsentligen förändras om föremålen flyttades är dessa föremål fastighet enligt punkt d. I ett personalkök i en kontorsbyggnad finns i de flesta fall en fast monterad diskbänk och platsanpassade fast monterade köksskåp som har anpassats till och integrerats med anslutningar för vatten, el, avlopp och ventilation, samt med väggkakel och med platsanpassade snickerier. Om ett sådant kök tas bort eller flyttas anser Skatteverket att lokalen där köket finns i normalfallet skulle förstöras eller väsentligen förändras på ett sådant sätt som avses i punkt d. Det innebär enligt Skatteverkets uppfattning att ett kök som är fast monterat på det sätt som beskrivs ovan vanligen omfattas av fastighetsbegreppet, oavsett i vilket slag av byggnad köket är installerat.

text: 4.1.4 Vattenrutschbana m.m. i simhall

text: Fråga: Är en vattenrutschbana i en simhall fastighet?

text: Svar: Ja, Skatteverket anser att en simhall , eller en simbassäng utomhus , är sådana byggnader eller konstruktioner som är specifikt utformade och där vissa installerade föremål får anses vara avsedda för den särskilda användningen av byggnaden eller konstruktionen. Dessutom är föremål i en simhall eller simbassäng utomhus i många fall installerade på ett sådant sätt att byggnaden eller konstruktionen skulle förstöras eller väsentligen förändras om föremålen flyttades. Vattenrutschbanor som är fast monterade, både inomhus och utomhus, är därför enligt Skatteverkets bedömning i normalfallet fastighet. Detsamma gäller enligt Skatteverkets uppfattning för vattenreningsanläggning , hopptorn och liknande installerad utrustning i en simhall eller i en simbassäng utomhus.

text: När det gäller mindre pooler, badtunnor och liknande, t.ex. i en villaträdgård, anser Skatteverket att det vanligen inte är fråga om föremål som är fastighet utan i stället lös egendom. Om poolen skulle vara så inbyggd i marken eller en byggnad att den inte kan monteras ned eller flyttas med lätthet, alternativt inte kan avlägsnas utan att byggnaden förstörs eller väsentligen förändras, kan poolen anses som fastighet enligt punkterna b eller d.

text: 4.1.5 Karuseller och pariserhjul

text: Fråga: Är en karusell eller pariserhjul, som monterats på ett fast fundament för permanent bruk i en nöjespark, fastighet?

text: Svar: Skatteverket anser att ett fast fundament som varaktigt monterats i marken för att utgöra grunden för en karusell, pariserhjul eller liknande attraktion i normalfallet är fastighet. Mot bakgrund av bl.a. syftet att använda fundamentet under lång tid på platsen, tidsåtgång och kostnad för att flytta fundamentet jämfört med dess värde i sig och behov av utrustning för att flytta det, anser Skatteverket att ett fast fundament vanligen är fäst i marken på ett sådant sätt att det inte kan flyttas med lätthet. Ett sådant fast fundament är därför enligt Skatteverkets bedömning fastighet och får också anses vara en specifikt utformad konstruktion. En karusell , ett pariserhjul eller ett liknande föremål som installerats på ett sådant fast fundament, eller utgör en del av fundamentet, omfattas enligt Skatteverkets uppfattning också av fastighetsbegreppet. Det innebär att karuseller, pariserhjul och liknande attraktioner som byggts upp för permanent bruk i en nöjespark vanligen är fastighet.

text: Karuseller och pariserhjul som förflyttas mellan olika orter och monteras upp för användning endast en kortare tid, t.ex. ett kringresande tivoli, är i stället lös egendom, eftersom dessa enkelt kan monteras ner igen och flyttas och inte är monterade på ett fast fundament.

text: 4.1.6 Markiser och solskydd

text: Fråga: Är markiser fastighet?

text: Svar: Nej, enligt Skatteverkets uppfattning är markiser, film på glas, solskydd och insynsskydd av olika slag, i likhet med persienner, vanligen lös egendom. I normalfallet är inte sådana installerade föremål avsedda för den särskilda användningen av en specifikt utformad byggnad eller lokal (fastighetsbegreppets punkt c).

text: Om markiser, persienner och andra liknande föremål är installerade på ett sådant sätt att byggnaden eller lokalen där de monterats skulle förstöras eller väsentligen förändras om föremålen flyttades är dessa föremål fastighet enligt punkt d.

text: 4.1.7 Staket och grindar

text: Fråga: Är staket och grindar fastighet?

text: Svar: Ja, Skatteverket anser att staket och grindar som fästs i marken vanligen är fastighet. Mot bakgrund av bl.a. syftet att använda staketet under lång tid på platsen och tidsåtgång och kostnad för att flytta staketet, anser Skatteverket att staket och grindar i normalfallet är fästa i marken på ett sådant sätt att de inte kan flyttas med lätthet. I sådant fall anser Skatteverket att staket och grindar är fastighet enligt punkt b.

text: Staket och grindar kan också i vissa fall vara installerade i en specifikt utformad byggnad och vara avsedda för den särskilda användningen av byggnaden. Staket och grindar kan i sådant fall vara fastighet i enlighet med punkt c, t.ex. speciella portar eller grindar till en specifikt utformad industribyggnad eller ett fängelse .

text: 4.1.8 Jalusiskydd för arbetsgrop i en bilverkstad

text: Fråga : Är jalusiskydd för arbetsgrop i en bilverkstad fastighet?

text: Svar: Ja, Skatteverket anser att en bilverkstad är en sådan specifikt utformad byggnad eller lokal där vissa föremål får anses vara avsedda för byggnadens särskilda användning. Jalusiskydd för arbetsgrop som är fast monterat är därför enligt Skatteverketa uppfattning i normalfallet fastighet enligt punkt c.

text: 4.1.9 Bokhyllor i ett bibliotek

text: Fråga: Är bokhyllor i ett bibliotek fastighet?

text: Svar: Nej, Skatteverket anser att ett bibliotek i normalfallet är en allmänt utformad byggnad eller lokal. Det innebär att föremål som installerats i ett bibliotek, till exempel fast monterade bokhyllor , inte omfattas av fastighetsbegreppets punkt c.

text: Om bokhyllor eller annan utrustning i ett bibliotek är installerade på ett sådant sätt att byggnaden eller lokalen där föremålen monterats skulle förstöras eller väsentligen förändras om föremålen flyttades är dessa föremål fastighet enligt punkt d.

text: 4.1.10 Utrustning i en gymnastiksal

text: Fråga: Är fast monterade föremål i en gymnastiksal fastighet?

text: Svar: Ja, Skatteverket anser att en gymnastiksal i normalfallet är en sådan byggnad eller lokal som är specifikt utformad och där vissa installerade föremål får anses vara avsedda för den särskilda användningen av byggnaden eller lokalen. Det innebär enligt Skatteverkets uppfattning att fast monterade vikväggar , ribbstolar , handbollsmål och basketställningar är fastighet enligt punkt c.

text: 4.1.11 Utrustning i en datorhall i ett bergrum

text: Fråga: Är utrustning i en datorhall i ett bergrum fastighet?

text: Svar: Ja, Skatteverket anser att en datorhall i ett bergrum är en sådan byggnad eller lokal som är specifikt utformad och där vissa installerade föremål får anses vara avsedda för den särskilda användningen av byggnaden eller lokalen. Kylaggregat , elfördelningssystem och utrustning för automatisk brandsläckning är exempel på sådana föremål som är fastighet enligt punkt c när de är installerade i en datorhall i ett bergrum.

text: 4.1.12 Skidlift med maskineri

text: Fråga: Är skidliftar fastighet?

text: Svar: Ja, Skatteverket anser att skidliftar i normalfallet är sådana konstruktioner som är fastighet. Mot bakgrund av bl.a. syftet att använda skidliften under lång tid på platsen, tidsåtgång, kostnad och behov av utrustning för att flytta skidliften och eventuell förstörelse av skidliften eller minskning av dess värde när den monterats ned, anser Skatteverket att en skidlift i normalfallet är fäst i marken på ett sådant sätt att den inte kan flyttas med lätthet. En sådan skidlift är därför enligt Skatteverkets bedömning fastighet och får också anses vara en specifikt utformad konstruktion. Det innebär att installerade föremål som avser den särskilda användningen av skidliften, t.ex. skidliftens maskineri , också omfattas av fastighetsbegreppet.

text: 4.1.13 Sopförvaringsutrustning

text: Fråga: Är sopförvaringsutrustning fastighet?

text: Svar: Sopförvaringsutrustning är i många fall inte installerad/fast monterad, exempelvis soptunnor eller containers , och är då enligt Skatteverkets mening inte fastighet. Sådan sopförvaringsutrustning är enligt Skatteverkets uppfattning inte heller ett sådant föremål i/vid en bostad som är nödvändigt för användningen av byggnaden för just bostadsändamål.

text: Andra slag av sopförvaringsutrustning kan vara fastighet, beroende på dess utformning. En sopförvaringsanläggning under jord eller soprum på en innergård är enligt Skatteverkets bedömning vanligen fastighet. Bedömningen görs mot bakgrund av bl.a. syftet att använda anläggningen/soprummet under lång tid på platsen, tidsåtgång, kostnad, behov av utrustning för att flytta anläggningen/soprummet och eventuell förstörelse eller minskning av dess värde när det monteras ned. Skatteverket anser därför att sopförvaringsanläggningar under jord och soprum på en innergård i normalfallet är fästa i marken på ett sådant sätt att de inte kan flyttas med lätthet och därför är fastighet. Sopnedkast i en byggnad är enligt Skatteverkets mening införlivade i själva byggnadskonstruktionen och omfattas därför också av fastighetsbegreppet. Lösa sopkärl i ett soprum m.m. kan dock inte anses som fastighet.

text: 4.1.14 Klädskåp och klädhylla

text: Fråga: Är fast monterat klädskåp och klädhylla fastighet?

text: Svar: Skatteverket anser att ett fast monterat klädskåp och klädhylla i de flesta fall inte omfattas av fastighetsbegreppet. I normalfallet är klädskåp och klädhylla inte sådana installerade föremål som är avsedda för den särskilda användningen av en specifikt utformad byggnad eller lokal (fastighetsbegreppets punkt c). Enligt Skatteverkets uppfattning gäller det även i bostadsbyggnader.

text: Om klädskåp och klädhylla är installerade på ett sådant sätt att byggnaden eller lokalen där de monterats skulle förstöras eller väsentligen förändras om föremålen flyttades omfattas föremålen av fastighetsbegreppets punkt d.

text: 4.1.15 Brandsläckare och brandvarnare

text: Fråga: Är brandsläckare och brandvarnare sådana föremål som omfattas av fastighetsbegreppet?

text: Svar: Skatteverket anser att brandsläckare och brandvarnare är sådana föremål som i de flesta fall är lös egendom.

text: En brandsläckare eller en brandvarnare, som är installerad på ett sådant sätt att byggnaden eller lokalen där den monterats skulle förstöras eller väsentligen förändras om den flyttades, eller som är inbyggd i stommen till en byggnad eller lokal, omfattas av fastighetsbegreppet. Det skulle exempelvis kunna vara fallet med ett sprinklersystem som är inbyggt i väggarna eller taket i en byggnad eller lokal.

text: 4.1.16 Antenner och åskledare

text: Fråga: Är antenner och åskledare fastighet?

text: Svar: Skatteverket anser att antenner och åskledare , på samma sätt som parabolantenner , i de flesta fall är lös egendom.

text: En fast monterad antenn eller åskledare som är installerad i eller på en specifikt utformad byggnad eller konstruktion och är avsedd för den särskilda användningen av denna byggnad eller konstruktion är fastighet. Det kan enligt Skatteverkets mening exempelvis vara fallet med en antenn som monterats på en mobilmast . En antenn eller åskledare som är installerad på ett sådant sätt att byggnaden eller lokalen där den monterats skulle förstöras eller väsentligen förändras om den flyttades omfattas också av fastighetsbegreppet.

text: 4.1.17 Laboratorieutrustning

text: Fråga: Är laboratorieutrustning fastighet?

text: Svar: Skatteverket anser att fast monterad laboratorieutrustning som är installerad i en byggnad eller lokal med specifik utformning, exempelvis ett sjukhus, och är avsedd för den särskilda användningen av denna byggnad eller lokal, är fastighet enligt punkt c. Det innebär enligt Skatteverkets uppfattning att laboratorieutrustning som installerats i en allmänt utformad byggnad eller lokal normalt är lös egendom.

text: Om laboratorieutrustningen är installerad på ett sådant sätt att byggnaden eller lokalen där den monterats skulle förstöras eller väsentligen förändras om föremålen flyttades är utrustningen fastighet enligt punkt d, oavsett i vilket slags byggnad eller lokal den är installerad. Det skulle exempelvis kunna vara fallet om laboratorieutrustningen är hopbyggd med särskilda ventilations- och avloppsledningar för avskiljande av miljöfarliga ämnen.

text: 4.1.18 Trafiksignaler, vägskyltar och lyktstolpar vid en väg

text: Fråga: Är trafiksignaler och vägskyltar vid en väg fastighet?

text: Svar: Skatteverket anser att vägar är fastighet. Också föremål som en trafiksignal , en vägskylt eller en lyktstolpe som installerats vid en väg (dvs. på vägen eller i vägrenen), är enligt Skatteverkets uppfattning i de flesta fall fastighet.

text: Mot bakgrund av bl.a. syftet att använda trafiksignalen, vägskylten eller lyktstolpen under lång tid på platsen, tidsåtgång, kostnad och behov av utrustning för att flytta den och eventuell förstörelse av föremålet när det monteras ned, anser Skatteverket att trafiksignaler, vägskyltar och lyktstolpar i många fall kan anses vara fästa i marken på ett sådant sätt att de inte kan flyttas med lätthet. I sådant fall anser Skatteverket att trafiksignaler, vägskyltar och lyktstolpar är fastighet enligt punkt b. Fast monterade trafiksignaler, vägskyltar och lyktstolpar som är installerade vid en väg kan också enligt Skatteverkets uppfattning anses vara avsedda för den särskilda användningen av vägen och därför vara fastighet enligt punkt c.

text: 4.1.19 Busskurer och bullerskydd

text: Fråga: Är busskurer och bullerskydd fastighet?

text: Svar: Ja, Skatteverket anser att busskurer och bullerskydd , exempelvis ett bullerplank, i normalfallet är sådana byggnader eller konstruktioner som är fastighet. Mot bakgrund av bl.a. syftet att använda busskuren eller bullerskyddet under lång tid på platsen, tidsåtgång, kostnad och behov av utrustning för att flytta busskuren eller bullerskyddet och eventuell förstörelse när det monterats ned, anser Skatteverket att busskurer och bullerskydd i många fall kan anses vara fästa i marken på ett sådant sätt att de inte kan flyttas med lätthet. I så fall anser Skatteverket att busskurer och bullerskydd är fastighet.

text: 4.1.20 Passagekontrollutrustning

text: Fråga: Är en fast monterad passagekontrollutrustning fastighet?

text: Svar: Skatteverket anser att passagekontrollutrustning som är installerad i en byggnad eller lokal med specifik utformning och är avsedd för den särskilda användningen av denna byggnad eller lokal, exempelvis på en flygplats , är fastighet enligt punkt c.

text: Om däremot passagekontrollutrustning finns installerad i en allmänt utformad byggnad eller lokal, exempelvis vid ingången till en kontorsbyggnad, omfattas sådan utrustning enligt Skatteverkets uppfattning inte av fastighetsbegreppets punkt c. För det fall att passagekontrollutrustning är installerad på ett sådant sätt att byggnaden eller lokalen där den installerats skulle förstöras eller väsentligen förändras om utrustningen flyttades är utrustningen fastighet enligt punkt d.

text: 4.1.21 Parkettgolv och heltäckningsmatta

text: Fråga: Är parkettgolv och heltäckningsmatta fastighet?

text: Svar: Ja, Skatteverket anser att parkettgolv och heltäckningsmattor , på samma sätt som andra typer av golvbeläggning och väggbeklädnad (exempelvis tapeter), är fastighet. Enligt Skatteverkets uppfattning omfattas golvbeläggning och väggbeklädnad av fastighetsbegreppets punkt c oavsett hur byggnaden de installerats i är utformad, eftersom detta slag av installerade föremål är avsedda för byggnaden i sig och är ett komplement till byggnaden.

text: 4.1.22 Värdevalvsdörr

text: Fråga: Är en värdevalvsdörr fastighet?

text: Svar: Ja, Skatteverket anser att dörrar och fönster som installerats i en byggnad omfattas av fastighetsbegreppets punkt c oavsett hur byggnaden de installerats i är utformad, eftersom sådana installerade föremål är avsedda för byggnaden i sig och är ett komplement till byggnaden. Det är inte av betydelse för denna bedömning vilket slag av installerad dörr eller fönster det är fråga om. En värdevalvsdörr är därför enligt Skatteverkets uppfattning fastighet.

text: 4.1.23 Larm och övervakningsutrustning

text: Fråga: Är larm och övervakningsutrustning fastighet?

text: Svar: Skatteverket anser att fast monterat larm och fast monterad övervakningsutrustning som installerats i en specifikt utformad byggnad eller lokal och är avsedda för särskilda användningen av byggnaden eller lokalen är fastighet enligt punkt c. Det är exempelvis fallet med larm som installerats i ett fängelse eller övervakningsutrustning som installerats i en bank där värdesaker förvaras .

text: Larm och övervakningsutrustning som i stället installerats i en allmänt utformad byggnad eller lokal omfattas enligt Skatteverkets uppfattning inte av fastighetsbegreppet enligt punkt c. Om larm eller övervakningsutrustning är installerade på ett sådant sätt att byggnaden eller lokalen där de monterats skulle förstöras eller väsentligen förändras om föremålen flyttades är de dock fastighet enligt punkt d, oavsett i vilket slag av byggnad larm eller övervakningsutrustning installerats.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 552850-09/111

nyckelord:
Andra ämnesområden
Inkomstskatt

status: gällande

title: Husarbete enligt fakturamodellen återkrav av preliminär skattereduktion

text: Notera att procentsatsen för rotavdrag ändrades från 50 procent till 30 procent av arbetskostnaden 2016-01-01.

text: 1 Sammanfattning

text: Köpare av husarbete (ROT-arbete och hushållsarbete) medges preliminär skattereduktion för arbete i samband med att fakturan betalas. Köparen ska begära slutlig skattereduktion för husarbetet i sin inkomstdeklaration. Skattereduktionen räknas av mot kommunal och statlig inkomstskatt, statlig fastighetsskatt samt mot kommunal fastighetsavgift. Det är köparen av husarbete som ansvarar för återbetalning av för mycket utbetald preliminär skattereduktion om köparens slutliga skatt att betala inte räcker för att skattereduktion för husarbete ska kunna medges med belopp som motsvarar tidigare utbetald preliminär skattereduktion.

text: Även i andra fall där det bara är köparen av husarbete som har kännedom om att det brister i vissa förutsättningar för full skattereduktion är det köparen som är ansvarig för den för höga preliminära skattereduktionen. Det kan exempelvis inträffa när någon genom köp av husarbete från flera utförare har överskridit den maximala skattereduktionen, 50 000 kr, eller när det avser husarbeten för vilka köparen fått försäkringsersättning eller offentliga ersättningar eller bidrag.

text: Krav på köparens återbetalning sker genom att köparen, genom beslut vid taxeringen, blir återbetalningsskyldig för den preliminära skattereduktionen som belastar köparens skattekonto.

text: I de fall det efter utbetalning av preliminär skattereduktion uppmärksammas att det utförda arbetet inte uppfyller kraven för husarbete är det utföraren av arbetet som är skyldig att återbetala den preliminära skattereduktionen till Skatteverket. Ett beslut om återkrav kan ske sex år efter beskattningsårets utgång. Skatteverket ska även i sådant fall ompröva köparens taxering och neka skattereduktion för husarbete.

text: 2 Frågeställning

text: Med anledning av fakturamodellens införande har fråga uppkommit om vilket ansvar en utförare har i de fall köparens slutliga skatt, med hänsyn till övriga skattereduktioner, inte räcker för att ge en slutlig skattereduktion som är lika med den preliminära skattereduktion som har betalats ut till utföraren av arbetet.

text: Fråga har även uppkommit om vilket ansvar en utförare av ett arbete har när det i efterhand framkommer att det arbete som utförts inte är ett husarbete och därför inte ger rätt till skattereduktion.

text: Frågeställningarna har sin grund i att såväl lagen (

text: ) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete, förfarandelagen, och taxeringen inklusive skattekontots avstämningsregler var för sig har rättsliga lösningar på problemen.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 67 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, i dess lydelse från och med den 1 juli 2009 framgår att skattereduktion för sjöinkomst, allmän pensionsavgift, arbetsinkomst (jobbskatteavdrag), underskott av kapital och hushållsarbete ska göras i nu nämnd ordning. Vidare framgår att skattereduktion ska räknas av mot kommunal och statlig inkomstskatt, mot statlig fastighetsskatt samt mot kommunal fastighetsavgift.

text: Enligt

text: 67 kap. 11 §

text: IL har den rätt till skattereduktion för husarbete som

text: vid beskattningsårets utgång har fyllt 18 år,

text: är obegränsat skattskyldig under någon del av året, och

text: har haft utgift för hushållsarbete, fått förmån av hushållsarbete eller har redovisat ersättning för utfört hushållsarbete i en förenklad skattdeklaration.

text: Vad som avses med hushållsarbete anges i 67 kap. 13 — 13 c §§ IL.

text: Enligt

text: 11 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL, ska Skatteverket varje år fatta beslut om skattens storlek enligt den årliga taxeringen (grundläggande beslut om slutlig skatt). Med slutlig skatt avses summan av skatter och avgifter enligt 10 § minskad med skattereduktion för bl.a. hushållsarbete.

text: Enligt

text: 11 kap. 14 §

text: SBL ska Skatteverket sedan den slutliga skatten har bestämts göra en avstämning av skattekontot. Till den slutliga skatten ska då bl.a. läggas preliminär skattereduktion enligt 17 § förfarandelagen.

text: Av 6 § förfarandelagen framgår att om den som har rätt till skattereduktion för hushållsarbete (köparen) inte har betalat hela utgiften för hushållsarbetet får utföraren begära utbetalning från Skatteverket (under förutsättning att utföraren har F-skattsedel).

text: I

text: 7 § samma lag

text: anges att utbetalningen får uppgå till ett belopp som motsvarar mellanskillnaden mellan den debiterade ersättningen för hushållsarbete inklusive mervärdesskatt och köparens faktiska betalning för arbetet till utföraren, dock högst till samma belopp som köparen har betalat och maximalt 50 000 kr. Enligt 11 § ska Skatteverket snarast fatta beslut om sådan utbetalning.

text: Av 14 § framgår bl.a. att om Skatteverket har betalat ut ett belopp utan att mottagaren har varit berättigad till det, ska Skatteverket snarast besluta att det felaktigt utbetalda beloppet ska betalas tillbaka.

text: Av 17 § framgår att köparen ska tillgodoräknas preliminär skattereduktion med ett belopp motsvarande den utbetalning som Skatteverket enligt 11 § beslutat om.

text: Om Skatteverket har betalat ut ett belopp utan att mottagaren har varit berättigad till det ska, enligt 14 §, Skatteverket snarast besluta att det felaktigt utbetalda beloppet ska betalas tillbaka. Ett beslut om återbetalning får inte meddelas efter utgången av det sjätte året efter det beskattningsår som utbetalningen avser.

text: 4 Bedömning

text: Systemet med preliminär skattereduktion innebär att köpare av husarbete tillgodoförs skattereduktionen direkt vid köpet genom att han endast behöver betala halva arbetskostnaden (maximal reduktion 50 000 kr per år) till utförare av husarbetet. Efter det att köparen betalat halva arbetskostnaden kan utföraren av arbetet begära utbetalning av resterande del från Skatteverket.

text: För att utföraren ska ha rätt till utbetalning från Skatteverket krävs att det utförda arbetet är hänförligt till den som begär skattereduktion eller, i förekommande fall, dennes förälders hushåll. Vidare krävs att det är frågan om ett husarbete enligt de definitioner som finns i 67 kap. 13 - 13 c §§ IL samt att kunden vid beskattningsårets utgång fyllt 18 år och att utföraren har F-skattsedel. I och med att utbetalningen görs till utföraren har köparen av husarbetet tillgodoförts en preliminär skattereduktion motsvarande det belopp som betalats ut till utföraren.

text: Köparen av arbetet måste sedan själv i sin inkomstdeklaration begära slutlig skattereduktion för utgifter för hushållsarbete. I

text: prop. 2008/09:77 s. 53

text: anges följande:

text: "Det är principiellt viktigt att köparen begär skattereduktion, eftersom det är köparen som själv är ytterst ansvarig för att uppgifterna är korrekta. Vissa omständigheter är för övrigt kända endast av köparen, som t.ex. att arbetet är hänförligt till dennes förälders hushåll eller att någon ersättning eller något stöd eller bidrag inte har erhållits för arbetet.Den slutliga skattereduktionen för hushållsarbete minskar köparens slutliga skatt. När den slutliga skatten har bestämts ska Skatteverket till den slutliga skatten lägga den preliminära skattereduktionen. I de fall korrekta uppgifter har redovisats kommer den preliminära skattereduktionen att ´kvittas´ mot den slutliga skattereduktionen. Detta innebär att ingen ytterligare utbetalning till köparen kommer att göras. Den preliminära skattereduktionen har, som tidigare redovisats, tillgodoräknats köparen genom att Skatteverket har betalat motsvarande belopp direkt till utföraren som betalning för utfört hushållsarbete."

text: 4.1 Den slutliga skatten räcker inte för att ge full skattereduktion för husarbete

text: Av propositionen framgår att i de fall arbetet som sådant berättigar till skattereduktion för husarbete är det köparen av arbetet som ytterst ansvarar för de uppgifter som avgör om han kan utnyttja hela den skattereduktion som han preliminärt har tillgodoförts genom att bara betala en viss del av arbetskostnaden till utföraren av tjänsten.

text: I de fall köparens slutliga skatt inte räcker till för att tillgodoföra hela den preliminära skattereduktionen bör därför köparen ansvara för att återbetalning sker. Om den slutliga skatten inte räcker till för att ge full skattereduktion för husarbete kommer köparen att bli betalningsskyldig för motsvarande del av den preliminära skattereduktionen som han inte har kunnat utnyttja i slutlig skattereduktion. Detta gäller även i de fall köparen redan nått upp till maximala 50 000 kr i skattereduktion eller när det gäller arbeten för vilka köparen fått försäkringsersättning eller någon form av bidrag eller annat ekonomiskt stöd från staten eller från en kommun eller ett landsting.

text: Gemensamt för dessa situationer är att förutsättningarna oftast endast är kända av köparen av arbetet och att utföraren därför inte bör göras ansvarig för den del av den preliminära skattereduktionen som köparen inte kan utnyttja.

text: Exempel:

text: Lars har köpt husarbete till ett värde av 100 000 kr. Lars har betalat 50 000 kr till utföraren. Utföraren har i sin tur begärt och fått 50 000 kr från Skatteverket. I samband med att Skatteverket betalar ut beloppet till utföraren får Lars ett besked från Skatteverket som visar hur mycket preliminär skattereduktion som han har fått.

text: Lars har en månadsinkomst på 24 000 kr dvs. en årsinkomst på 288 000 kr. Han har haft ränteutgifter med sammanlagt 27 000 kr och han ska betala fastighetsavgift med 3 000 kr per år. Lars slutliga skatt, efter skattereduktion för allmän pensionsavgift, jobbskatteavdrag och skattereduktion för underskott av kapital är 61 000 kr.

text: Skattereduktion för husarbete medges inte för den del av den slutliga skatten som hänför sig till allmän pensionsavgift samt kyrko- och begravningsavgift. Det innebär för Lars att han måste betala en slutlig skatt som minst uppgår till summan av dessa avgifter. I detta exempel uppgår det sammanlagda beloppet för dessa avgifter till 24 000 kr. Kvar av den slutliga skatten finns 37 000 kr som Lars kan använda för skattereduktion för husarbete. Eftersom Lars har fått 50 000 kr i preliminär skattereduktion innebär det att han har fått 13 000 kr mer i preliminär skattereduktion än vad han kan utnyttja vid taxeringen. Detta belopp blir Lars skyldig att återbetala i samband med att Skatteverket beslutar om hans slutliga skatt.

text: 4.2 Arbetet som har utförts uppfyller inte kraven för husarbete

text: I de fall utföraren har ansökt om utbetalning för ett arbete som i efterhand inte visar sig uppfylla kraven för husarbete och därför inte ger rätt till skattereduktion ska Skatteverket snarast besluta att det felaktigt utbetalda beloppet ska betalas tillbaka, 14 § lag om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete.

text: I författningskommentaren till 14 § (

text: Prop. 2008/09:77 s. 91

text: ) anges följande:

text: "I första stycket anges att om Skatteverket har betalat ut ett belopp utan att mottagaren har varit berättigad till det, ska verket snarast besluta att det felaktigt utbetalda beloppet ska betalas tillbaka. Det felaktigt utbetalda beloppet kan, beroende på felets omfattning, utgöras av en gjord utbetalning i dess helhet eller av endast en del av en utbetalning. En utbetalning är felaktig så snart någon av förutsättningarna för utbetalning brister. Det kan t.ex. handla om att det inte är fråga om ett sådant arbete som anges i

text: 67 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: eller att lämnad uppgift om köparens betalning inte är korrekt."

text: Säljaren av arbete har ett stort ansvar för att de arbeten som han säljer och som han ansöker om utbetalning för hos Skatteverket uppfyller kraven för husarbete. Om arbetet som sådant inte ger rätt till skattereduktion blir säljaren återbetalningsskyldig för utbetalat belopp.

text: Exempel 2

text: Anders har anlitat Bygg AB för att bygga en ny Friggebod på tomten. Kostnaden för arbetet är 50 000 kr. Bygg AB kräver Anders på halva arbetskostnaden och begär utbetalning av resterande del hos Skatteverket.

text: Vid kontroll hos Bygg AB har Skatteverket uppmärksammat att företaget har fakturerat sina kunder halva arbetskostnaden för arbeten som utförts i samband med nybyggnad av komplementhus.

text: Eftersom arbetskostnad för nybyggnation inte ger rätt till skattereduktion blir Bygg AB återbetalningsskyldig för de 25 000 kr som Skatteverket har betalat ut till företaget.

text: Skatteverket omprövar även Anders deklaration och undanröjer beslutet om skattereduktion för husarbete.

text: 4.3 Slutsats

text: Den som utför husarbete blir, enligt 14 § förfarandelagen, återbetalningsskyldig för utbetalt belopp när arbetet inte uppfyller kraven för husarbete.

text: I de fall omständigheterna inte är kända för utföraren, t.ex. hur stor köparens slutliga skatt blir eller om köparen även fått förmån av husarbete, bör istället köparen av tjänsten vid den årliga taxeringen och vid avstämningen av skattekontot göras återbetalningsskyldig för den del av den preliminära skattereduktionen som köparen inte har haft möjlighet att utnyttja genom att hans slutliga skattereduktion blir lägre än den preliminära skattereduktion som utbetalats.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 55309-16/111

text: Nytt: 2016-05-20

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Skatteplikt vid olika former av factoring och fakturabelåning, mervärdesskatt, dnr

text: 131 228447-16/111

text: 1 Sammanfattning

text: Enligt Skatteverkets bedömning är indrivning av andra företags fakturafordringar sådana tjänster som är skattepliktiga.

text: Både äkta och oäkta factoring är enligt EU-domstolens praxis sådan indrivning av fordran åt annan som är skattepliktig. Mellanskillnaden mellan fakturans nominella värde och det belopp som betalas är ersättningen för det köpande företagets indrivningstjänst.

text: Fakturabelåning som innebär att det säljande företaget mot säkerhet i sina fakturor får kredit av finansbolaget motsvarande viss procent av de överlåtna fakturornas värde ska bedömas på samma sätt som oäkta factoring. Sådan fakturabelåning som inte innebär att finansbolaget ansvarar för indrivningen av de belånade fakturafordringarna är sådan kreditgivning som ska undantas från skatteplikt.

text: Om ett företag köper osäkra fakturafordringar utan att ta ut en ersättning av säljaren för någon indrivningstjänst är det inte fråga om en ekonomisk verksamhet.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet ”Fråga om skatteplikt vid factoring med anledning av EG-domstolens dom

text: , MKG-Kraftfahrzeuge-Factoring” från den 20 december 2004, dnr

text: 130 676523-04/111

text: . Ställningstagandet förtydligar i vilka fall Skatteverket anser att factoring och fakturabelåning är en ekonomisk verksamhet och utgör en skattepliktig tjänst. Vidare klargörs att det är fråga om ett enda tillhandahållande.

text: 2 Frågeställning

text: Frågan är om skatteplikt föreligger för olika indrivningstjänster t.ex. olika former av factoring. Med anledning av den praxis som utvecklats under senare år vill Skatteverket klargöra sin syn på när skatteplikt föreligger för olika indrivningstjänster.

text: 130 676523-04/111

text: . I ställningstagandet förtydligas i vilka fall Skatteverket anser att factoring och fakturabelåning är en ekonomisk verksamhet och utgör en skattepliktig tjänst. Vidare klargörs att det är fråga om ett enda tillhandahållande.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Från skatteplikt undantas omsättning av bank- och finansieringstjänster. Vidare undantas sådan omsättning som utgör värdepappershandel eller därmed jämförlig verksamhet. Med bank- och finansieringstjänster avses inte till exempel inkassotjänster och administrativa tjänster avseende factoring (

text: 3 kap.

text: 9 § första

text: och

text: andra stycket

text: mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML).

text: Medlemsstaterna ska undanta från skatteplikt transaktioner som rör beviljande av och förmedling av krediter samt förvaltning av krediter av den som beviljat krediten (

text: artikel 135.1 b i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Medlemsstaterna ska också undanta från skatteplikt transaktioner, inbegripet förmedling, som rör spar- och transaktionskonton, betalningar, överföringar, fordringar, checkar och andra överlåtbara skuldebrev. Dock ska inte transaktioner rörande indrivning av fordringar undantas (artikel 135.1 d i mervärdesskattedirektivet).

text: 3.1 Svensk praxis

text: Högsta förvaltningsdomstolen har konstaterat att tjänster i form av köp av fakturor med regressrätt, dvs. utan övertagande av kreditrisken (s.k. oäkta factoring), är skattepliktiga. Begreppet inkassotjänster i

text: 3 kap. 9 §

text: ML har den innebörden att det omfattar sådan indrivning av fordringar som avses i mervärdesskattedirektivet. Denna tolkning hindras inte av att det även i ML anges administrativa tjänster avseende factoring. Syftet med den bestämmelsen är bara att klargöra att skatteplikt gäller för administrativa tjänster som tillhandahålls i samband med factoring men däremot inte för de belånade och omsatta fordringarnas värde (

text: HFD 2012 ref. 56

text: I och

text: HFD 2012-09

text: -05, mål nr 753-757-11).

text: Vidare har Högsta förvaltningsdomstolen konstaterat att ett bolag vars enda verksamhet bestod i att driva in fordringar som förvärvats från utländska företag inte bedrev någon ekonomisk verksamhet. Fordringarna förvärvades utan regressrätt (

text: HFD 2012 ref. 56

text: II).

text: 3.2 EU-domstolens praxis

text: De begrepp som används för att beskriva undantagen i artikel 135.1 i mervärdesskattedirektivet ska tolkas restriktivt eftersom de utgör undantag från den allmänna principen att mervärdesskatt ska tas ut på varje tillhandahållande av tjänster som sker mot ersättning av en beskattningsbar person. Tolkningen ska dock ske så att undantaget inte fråntas sin ändamålsenliga verkan (

text: , AXA UK, punkt 25).

text: Begreppen inkasso och factoring (numera indrivning av fordringar) ska tolkas extensivt eftersom de är undantag från undantaget från skatteplikt (

text: MKG-Kraftfahrzeuge-Factoring punkt 75 och

text: AXA UK punkt 30).

text: Factoring ska enbart ses som en variant av det mer allmänna begreppet inkasso eftersom sådana tjänster har som huvudsakligt ändamål att driva in fordringar från tredje man. Begreppet inkasso ska tolkas så att det omfattar alla former av factoring, dvs. både äkta och oäkta factoring. Inkasso är sådana tjänster som har som huvudsakligt ändamål att driva in fordringar från tredje man. Inkasso syftar för övrigt på finansiella transaktioner som är klart avgränsade och som syftar till att erhålla betalning för en ekonomisk skuld (

text: , MKG-Kraftfahrzeuge-Factoring, punkterna 77-78).

text: En ekonomisk verksamhet som innebär att en beskattningsbar person köper fordringar och övertar kreditrisken och i gengäld tar ut en kommissionsavgift av sina kunder utgör inkasso i den mening som avses i artikel 135.1 d i mervärdesskattedirektivet (

text: , MKG-Kraftfahrzeuge-Factoring, punkt 80).

text: Begreppen inkasso och factoring (numera indrivning av fordringar) tar sikte på finansiella transaktioner som syftar till att erhålla betalning för en ekonomisk skuld. Begreppen omfattar både fordringar som har förfallit till betalning och fordringar som ännu inte förfallit till betalning (

text: , AXA UK, punkterna 31 och 34).

text: När en verksamhet består i att en näringsidkare på egen risk förvärvar osäkra fordringar till ett pris som understiger fordringarnas nominella värde är det inte fråga om en ekonomisk verksamhet. Skillnaden mellan det nominella värdet och köpeskillingen avspeglar fordringarnas verkliga ekonomiska värde vid tiden för överlåtelsen. Förvärvaren av fordringarna tar i en sådan situation inte emot någon ersättning från överlåtaren (

text: , GFKL Financial Services, punkt 26).

text: Inte heller indrivning av fordringar för egen räkning utgör ekonomisk verksamhet (

text: , Investrand, punkt 26).

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Olika former av factoring och fakturabelåning

text: Olika former av indrivning av fordringar är sådana finansiella tjänster som syftar till att få betalning för en ekonomisk skuld. Enligt Skatteverkets bedömning är indrivning av andras fakturafordringar sådana tjänster som är skattepliktiga. De omfattas inte av något undantag från skatteplikt. Detta gäller oberoende av vem som tillhandahåller tjänsten t.ex. om det är en bank eller ett inkassobolag.

text: Vad som omfattas av begreppet indrivning av fordringar ska såsom EU-domstolen uttryckt ges en extensiv tolkning och avser tjänster som syftar till att få betalning för en ekonomisk skuld. Det medför enligt Skatteverkets bedömning att samtliga tjänster som innebär att man driver in fakturafordringar åt annan ska vara skattepliktiga även om det också kan finnas ett annat syfte med transaktionen t.ex. att tillhandahålla en finansiering.

text: Enligt Skatteverket ska all den ersättning som man får för indrivningstjänsten vara skattepliktig. Det är fråga om ett enda tillhandahållande enligt Skatteverkets bedömning. Det har ingen betydelse om ersättningen delas upp och viss del kallas för t.ex. ränta. Dessa delar är olika delar som ingår i det skattepliktiga tillhandahållandet.

text: Fakturaköp till fakturans nominella värde minskat med viss procent eller visst fastställt belopp utan regressrätt, s.k. äkta factoring, innebär att det köpande företaget tar över kreditrisken för en faktura som fakturasäljarens kund inte betalat. Det innebär i praktiken att ett företag säljer en faktura till ett annat företag. Det köpande företaget finansierar fakturan och betalar ut avtalat belopp, dvs. fakturans faktiska värde minskat med viss procent eller visst fastställt belopp, till fakturasäljaren. Med köpet och överlåtelsen av fakturan tar det köpande företaget över alla rättigheter och skyldigheter avseende fakturan.

text: Fakturaköp till fakturans nominella värde minskat med viss procent eller visst fastställt belopp med regressrätt, s.k. oäkta factoring, innebär att det köpande företaget får överlåta eller sälja tillbaka en faktura till den ursprungliga fakturasäljaren om en faktura fortfarande är obetald efter ett visst antal dagar efter förfallodatumet. Fakturaköp med regressrätt innebär att det köpande företaget endast står en risk vid utebliven betalning från fakturagäldenären om regressrätten inte kan utnyttjas t.ex. om fakturaöverlåtaren är på obestånd.

text: Fakturabelåning som innebär att det säljande företaget mot säkerhet i sina fakturor får kredit av finansbolaget motsvarande viss procent av de överlåtna fakturornas värde ska bedömas på samma sätt som oäkta factoring som beskrivits ovan. Detta under förutsättning att finansbolaget ansvarar för indrivningen av fakturafordringarna under den tid fakturorna är belånade, d.v.s. finansbolaget är den som till exempel ansvarar för att skicka betalningspåminnelser och vidta inkassoåtgärder i förekommande fall. Sådan fakturabelåning som inte innebär att finansbolaget ansvarar för indrivningen av de belånade fakturafordringarna är sådan kreditgivning som ska undantas från skatteplikt.

text: Beskattningsunderlaget för den skattepliktiga tjänsten ska utgå från den ersättning som betalas för tjänsten. Både vid äkta och oäkta factoring tar det köpande bolaget ut en ersättning från säljaren av fakturorna. Det är fråga om en enda tjänst, en indrivningstjänst. Ersättning tas vanligen ut i form av en reduktion av det utbetalda fakturabeloppet, dvs. fakturorna säljs till ett belopp som understiger det nominella värdet. Mellanskillnaden mellan fakturans nominella värde och det belopp som betalas är ersättningen för det köpande företagets indrivningstjänst. Det kan dock förekomma att ersättningen tas ut genom en separat avgift. Enligt EU-domstolens praxis är både äkta och oäkta factoring sådana verksamheter som omfattas av indrivning av fakturafordringar.

text: Enligt Skatteverket påverkas inte dessa slutsatser av om fakturorna köps före eller efter fakturornas förfallodag. Det har heller ingen betydelse för bedömningen om företaget som köpt fakturorna i sin tur köper in indrivningstjänster från ett annat företag. Det avgörande är att företaget har ansvaret för att driva in fakturafordringarna gentemot företaget som sålt fakturorna.

text: 4.2 Indrivning av egna fordringar m.m.

text: Indrivning av fordringar för egen räkning är ingen ekonomisk verksamhet i sig.

text: Om ett företag köper fakturafordringar utan att få någon ersättning från säljaren för att driva in fordringen är det inte fråga om någon ekonomisk verksamhet. Detta handlar i normalfallet om att ett företag köper ett annat företags osäkra fakturafordringar till ett pris som understiger det nominella värdet och där skillnaden mellan det nominella värdet och köpeskillingen återspeglar fordringarnas marknadsvärde vid tiden för överlåtelsen. Köparen får ingen särskild ersättning utan köper fakturorna med förhoppningen att kunna driva in ett belopp som överstiger det pris som betalats för fakturorna.

text: Handel med obligationer och andra överlåtbara skuldebrev (innefattande marknaden för syndikerade lån), diskontering av växlar, köp av bolånestockar, överlåtelser i samband med värdepapperisering etc. utgör inte skattepliktiga indrivningstjänster. Detta eftersom sådana överlåtelser som regel sker till fordringarnas marknadsvärde. Om överlåtelserna mot förmodan sker till ett annat värde kan en annan bedömning göras i det enskilda fallet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 553494-16/111

title: Begränsad möjlighet att ta ut skattetillägg efter underrättelse från åklagare

text: 1 Sammanfattning

text: Även om en åklagare skickat en underrättelse till Skatteverket om att t.ex. en förundersökning lagts ned kan det finnas hinder mot att ta ut skattetillägg med stöd av den nyligen införda sexmånadersregeln i

text: 52 kap. 8 a §

text: SFL (och motsvarande bestämmelser som gäller när

text: taxeringslagen

text: eller

text: skattebetalningslagen

text: tillämpas). Likaså kan det vid en sådan underrättelse finnas hinder mot att ta ut skattetillägg pga. underlåtna skatteavdrag trots att det numera i

text: 52 kap. 8 § andra stycket

text: SFL sägs att beslut om enbart skattetillägg får meddelas även om ansvar för inte avdragen skatt redan har beslutats.

text: Ett sådant hinder föreligger om möjligheten för Skatteverket att ta ut skattetillägg hade löpt ut senast vid utgången av 2015 enligt den då gällande lagstiftningen.

text: 2 Frågeställning

text: Fråga har uppkommit om sexmånadersregeln i

text: 52 kap. 8 a §

text: SFL (och motsvarande bestämmelser när

text: taxeringslagen

text: eller

text: skattebetalningslagen

text: tillämpas) i vissa fall inte är tillämplig på felaktigheter eller passiviteter som skett före ingången av 2016 på grund av att en sådan tillämpning skulle stå i strid med förbudet mot retroaktiv lagstiftning. Motsvarande fråga har uppkommit för den utvidgade tidsfristen i

text: 52 kap. 8 § andra stycket

text: SFL angående skattetillägg när ansvar för inte avdragen skatt redan har beslutats.

text: 3 Gällande rätt

text: Genom ett tillägg i

text: 52 kap. 8 § andra stycket

text: SFL och införandet av en ny paragraf i SFL (52 kap. 8 a §) har Skatteverkets möjligheter att ta ut skattetillägg utvidgats.

text: Ändringen av

text: 52 kap. 8 § andra stycket

text: SFL innebär att det i en viss situation är möjligt att ta ut skattetillägg för inte gjorda skatteavdrag även efter det att ansvar för inte avdragen skatt har beslutats. Detta gäller om en åklagare har fattat ett beslut som innebär att en felaktighet eller passivitet inte längre är föremål för en brottsutredning och inte har prövats slutligt.

text: Genom införandet av

text: 52 kap. 8 a §

text: SFL kan skattetillägg tas ut separat under efterbeskattningstid efter en underrättelse från en åklagare om att en felaktighet eller passivitet inte längre är föremål för en brottsutredning och inte har prövats slutligt.

text: När

text: taxeringslagen

text: är tillämplig motsvaras

text: 52 kap. 8 a §

text: SFL av punkten

text: 16 sjunde stycket

text: i övergångsbestämmelserna till SFL. Motsvarande reglering finns för

text: skattebetalningslagen

text: i punkten

text: 18 sjätte stycket

text: i övergångsbestämmelserna till SFL.

text: Ändringarna trädde i kraft den 1 januari 2016 utan några övergångsbestämmelser.

text: 4 Bedömning

text: Avsaknaden av övergångsbestämmelser innebär att utvidgningarna är tillämpliga även på felaktigheter eller passiviteter som skett före den 1 januari 2016. I förarbetena framhålls att detta inte står i strid med förbudet mot retroaktiv lagstiftning i

text: 2 kap. 10 § regeringsformen

text: prop. 2014/15:131 s. 228

text: ). Vidare görs en hänvisning till uttalandena i propositionen som låg till grund för beslutet om att avskaffa preskriptionen för vissa allvarliga brott, bl.a. mord (

text: prop. 2009/10:50

text: I propositionen om avskaffande av preskription för vissa allvarliga brott sägs bl.a. att en given utgångspunkt är att ändringarna av preskriptionsbestämmelserna inte innebär att de kan tillämpas på brott som redan preskriberats vid ikraftträdandet av ändringarna (

text: prop. 2009/10:50 s. 15

text: ). Av doktrin som gäller ändrade preskriptionstider inom straffrätten framgår vidare att det i svensk rätt ansetts inte möjligt att förlänga en preskriptionstid för redan preskriberade brott.

text: Rättsavdelningen gör bedömningen att motsvarande synsätt ska gälla för möjligheten att ta ut skattetillägg. Det finns därför i vissa fall hinder mot att ta ut skattetillägg med stöd av den nyligen införda sexmånadersregeln i

text: 52 kap. 8 a §

text: taxeringslagen

text: eller

text: skattebetalningslagen

text: tillämpas) när en åklagare skickat underrättelse till Skatteverket om att t.ex. en förundersökning lagts ned. Likaså kan det vid en sådan underrättelse finnas hinder mot att ta ut skattetillägg pga. underlåtna skatteavdrag trots att det numera i

text: 52 kap. 8 § andra stycket

text: Enligt Skatteverkets mening kan utvidgningarna endast tillämpas i situationer då möjligheten att ta ut skattetillägg inte hade bortfallit senast vid utgången av 2015 enligt den lagstiftning som då gällde.

text: 5 Exempel

text: I följande exempel redovisas hur bestämmelsen i 52 kap. 8 § andra stycket och 8 a § SFL (och motsvarande bestämmelser för

text: taxeringslagen

text: ) ska tolkas när ett ärende avser äldre beskattningsår.

text: 5.1 Exempel på otillåten retroaktivitet

text: 5.1.1 Beslut om eftertaxering meddelas under 2015 (

text: taxeringslagen

text: A har lämnat en oriktig uppgift i inkomstdeklarationen för taxeringsåret 2013. Den 14 augusti 2015 meddelas ett omprövningsbeslut genom eftertaxering, men skattetillägg tas inte ut eftersom en brottsanmälan har gjorts. Den 21 mars 2016 underrättar en åklagare Skatteverket om att förundersökningen har lagts ned. I detta fall upphörde möjligheten att ta ut ett skattetillägg genom beslutet att eftertaxera. Eftersom möjligheten att ta ut skattetillägg upphörde före ikraftträdandet av bestämmelsen i punkten 16 sjunde stycket i övergångsbestämmelserna till SFL är det inte möjligt att vid en senare tidpunkt tillskapa en ny möjlighet att ta ut ett skattetillägg. Något skattetillägg kan därför inte tas ut. Situationen kan jämföras med den som gäller för förlängning av en preskriptionsfrist när brottet redan har hunnit preskriberas.

text: 5.1.2 Beslut i beskattningsfrågan meddelas inom tvåårsfristen, men där fristen löpt ut vid utgången av 2015 (

text: skatteförfarandelagen

text: B har i sin inkomstdeklaration för beskattningsåret 2013 lämnat en oriktig uppgift. Den 14 augusti 2015 meddelas ett omprövningsbeslut (inom tvåårsfristen), men skattetillägg tas inte ut eftersom en brottsanmälan har gjorts. Den 21 mars 2016 underrättar en åklagare Skatteverket om att förundersökningen har lagts ned. I detta fall upphörde möjligheten att ta ut ett skattetillägg separat vid utgången av 2015. Eftersom möjligheten att ta ut skattetillägg löpt ut före ikraftträdandet av

text: 52 kap. 8 a §

text: SFL ger inte den nya bestämmelsen Skatteverket en ny möjlighet att ta ut skattetillägg. Något skattetillägg kan därför inte tas ut.

text: 5.1.3 Beslut om ansvar för inte avdragen skatt meddelas före utgången av 2015

text: C har inte gjort skatteavdrag och beslut om ansvar för inte avdragen skatt meddelas före utgången av 2015. Möjligheten att ta ut skattetillägg har då upphört i och med Skatteverkets beslut. Eftersom möjligheten upphörde före ikraftträdandet av den nya lydelsen av

text: 52 kap. 8 § andra stycket

text: SFL är det inte möjligt att vid en senare tidpunkt tillskapa en ny möjlighet att ta ut ett skattetillägg. Skattetillägg kan därför inte tas ut trots den utökade möjligheten att ta ut skattetillägg i

text: 52 kap. 8 § andra stycket

text: SFL.

text: 5.2 Exempel på tillåten retroaktivitet

text: 5.2.1 Beslut om eftertaxering meddelas under januari 2016 (

text: taxeringslagen

text: D har lämnat en oriktig uppgift i inkomstdeklarationen för taxeringsåret 2013. Beslutet om eftertaxering meddelas den 15 januari 2016. I detta fall hade vid tiden för eftertaxerings-beslutet bestämmelsen i

text: 52 kap. 8 a §

text: SFL, som ger Skatteverket en möjlighet att besluta om skattetillägg sex månader efter att en underrättelse lämnats från en åklagare, redan trätt i kraft. Trots att ärendet avser taxeringsåret 2013 kan därför skattetillägg tas ut med stöd av sexmånadersregeln eftersom det vid den nya bestämmelsens ikraftträdande - 1 januari 2016 - inte fanns något hinder mot att ta ut skattetillägg. Denna situation kan jämföras med den som gäller för förlängning av en preskriptionsfrist när brottet ännu inte har hunnit preskriberas.

text: 5.2.2 Deklaration med oriktig uppgift lämnas in för sent (

text: skatteförfarandelagen

text: E har inte lämnat någon inkomstdeklaration för beskattningsåret 2013. Skatteverket skönstaxerar E i inkomstslaget näringsverksamhet och tar ut skattetillägg. Efter att Skatteverket initierat en utredning kommer E in med en deklaration den 15 september 2015 för beskattningsåret 2013. Under utredningen uppmärksammar Skatteverket en oriktig uppgift. Den 12 november 2015 omprövar och ändrar Skatteverket E:s beskattning. Skatteverket brottsanmäler E för den oriktiga uppgiften och något skattetillägg tas därför inte ut. Den 20 maj 2016 underrättar en åklagare Skatteverket om att förundersökningen har lagts ned. Enligt

text: 52 kap. 4 § första stycket

text: SFL får ett beslut om skattetillägg meddelas inom ett år från den dag då deklarationen kom in till Skatteverket. Vid ikraftträdandet av

text: 52 kap. 8 a §

text: SFL fanns det således inget hinder mot att ta ut skattetillägg. Beslut om skattetillägg kan därför meddelas inom sex månader från åklagarens underrättelse.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 553672-07/111

nyckelord:
Förvaltningsrätt & förfarande
Inkomstskatt
Skattebetalning & borgenärsarbete
Socialavgifter

title: Värdering av bostadsförmån vid varierande lägenhetsstorlek

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket tar inför den årliga taxeringen fram tabeller som anger hyresnivåer för lägenheter i flerfamiljshus inom olika områden. Tabellvärdena anger hyresvärdet för en lägenhet av normalstorlek (70 kvm) i området. Om lägenheten är större än 70 kvm bör värdet justeras nedåt med hänsyn till att priset per kvm bostadsyta inte är lika högt i genomsnitt för en större lägenhet som för en mindre lägenhet. Om bostaden är mellan 70-120 kvm bör tabellvärdet justeras nedåt med 10 % för bostadsyta som överstiger 70 kvm. För bostäder med en bostadsyta i intervallet 120-200 kvm bör tabellvärdet justeras nedåt med 10 % för bostadsyta mellan 70-120 kvm och med 15 % för bostadsyta som överstiger 120 kvm. När bostadsytan överstiger 200 kvm bör tabellvärdet reduceras med 10 % för bostadsyta mellan 70-120 kvm, med 15 % för bostadsyta mellan 120-200 kvm och med 20 % för bostadsyta överstigande 200 kvm.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Skatteverket utfärdar varje år ett ställningstagande till ledning vid värdering av bostadsförmån vid inkomsttaxeringen. Ställningstagandet innehåller bl.a. tabeller som anger hyresvärdet för en lägenhet i flerfamiljshus av normal storlek inom olika områden. Tabellerna kan också användas till ledning för värdering av bostadsförmån i villor. I ställningstagandet har hittills också ingått en omräkningstabell som är avsedd att användas när bostadsytan är större eller mindre än en normallägenhet på 70 kvm. Skatteverket utfärdar varje år också föreskrifter om värdet av förmån av bostad som inte är semesterbostad att användas vid beräkning av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter. Förmånsvärdet enligt föreskrifterna kan på begäran av arbetsgivaren justeras om marknadsvärdet avviker från det värde som anges i föreskrifterna.

text: På senare tid har hävdats att det justerade värdet beräknat med ledning av omräkningstabellen ger ett alltför lågt bostadsförmånsvärde i förhållande till det verkliga marknadsvärdet för bostaden på orten. Eftersom omräkningstabellen används för justering av bostadsförmånsvärdet när detta avviker från genomsnittshyran för en normal bostad får detta betydelse såväl vid inkomsttaxeringen som vid beräkning av skatteavdrag och underlag för uttag av socialavgifter.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 61 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL ska inkomster i annat än pengar värderas till marknadsvärdet. Med marknadsvärde avses det pris som den skattskyldige skulle ha fått betala på orten om han själv skaffat sig motsvarande varor, tjänster eller förmåner mot kontant betalning.

text: Enligt

text: prop. 1996/97:173

text: sid. 38 avses med hyrespriset på orten vad som i hyreslagstiftningen anges som bruksvärde för bostaden i fråga. Hyrorna i de allmännyttiga bostadsföretagen på orten är utgångspunkt för beräkning av bruksvärdet. I propositionen anges också att utgångspunkten för värdering av bostadsförmån bör vara kvm-priserna för lägenheter även för bostäder i villor (sid. 40).

text: I

text: prop. 1996/97:173

text: sid. 39 anges att bostadens storlek påverkar hyresvärdet. Priset per kvm bostadsyta är inte lika högt för en större lägenhet som för en mindre lägenhet.

text: I

text: 8 kap. 15 § skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL, anges att förmån av annan bostad än semesterbostad ska beräknas enligt värdetabeller. Förmånsvärdet ska bestämmas till det genomsnittliga värdet per kvm bostadsyta inom området.

text: Av 9 kap. 2 § pkt 2 SBL framgår att Skatteverket får bestämma bostadsförmånsvärdet om värdet beräknat enligt

text: 8 kap. 15 §

text: SBL avviker med mer än 10 % från det värde som följer av

text: 61 kap. 2 §

text: IL.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 SCB:s undersökning

text: Statistiska Centralbyrån (SCB) gör varje år undersökningar av hyresnivån i landet. Undersökningen omfattar 1,5 miljoner lägenheter i kommunala och privata bostadsföretag i landet. Resultatet av undersökningen redovisas i ett dokument som bl.a. ligger till grund för de schablonvärden som används i Skatteverkets föreskrifter för värdering av bostadsförmån vid beräkning av skatteavdrag, arbetsgivaravgifter och fullgörande av kontrolluppgiftsskyldighet (

text: SKVFS 2006:24

text: ). Av SCB:s dokument avseende bostadshyrorna för januari 2006 (BO 39 SM 0501) framgår att den genomsnittliga hyran för en trerumslägenhet i riket är 790 kr per kvm och år medan den genomsnittliga hyran för en femrumslägenhet uppgår till 750 kr per kvm och år. Skillnaden mellan den genomsnittliga hyran för en trerumslägenhet i förhållande till en femrumslägenhet uppgår således endast till 40 kr vilket innebär en skillnad uttryckt i % på 5 %.

text: 4.2 Fastighetstaxering för hyreshus

text: Skatteverket har i ett stöddokument (Avvikande lägenhetsstorlek 2006-10-16), utfärdat i samband med fastighetstaxeringen för hyreshus, gjort vissa uttalanden angående hyresnivån i större och mindre lägenheter. I dokumentet anges att Skatteverket beslutar om genomsnittshyror för trerumslägenheter på ca 75 kvm. Genomsnittshyran förutsätts därvid vara representativ för flertalet fastigheter med normal lägenhetsfördelning med avseende på lägenhetsstorlek. I dokumentet anges att det av SCB:s hyresundersökningar framgick att hyran per kvm var 5 % lägre för lägenheter med fem rum och kök jämfört med hyran för lägenheter med tre rum och kök. Skillnaderna i genomsnittshyra för hyreshus med hög andel stora lägenheter borde enligt Skatteverkets uppfattning leda till en reduktion av bruttohyran för dessa fastigheter. Med hänsyn till att drifts- och underhållskostnaderna blir lägre per kvm för större lägenheter bör reduktionen i detta sammanhang beräknas till 5 % i intervallet 121-150 kvm, 8 % i intervallet 151-200 kvm och till 10 % vid ytor över 200 kvm.

text: 4.3 Omräkningstabell i Skatteverkets ställningstagande värdering av bostadsförmån

text: Den omräkningstabell som hittills har använts vid beräkning av bostadsförmånsvärde (se ställningstagande Värdering av bostadsförmåner vid 2007 års taxering dnr.

text: 131 210945-07/111

text: ) har ursprungligen tagits fram av SABO (Sveriges allmännyttiga bostadsföretags organisation) någon gång under 1970-talet. Tabellen innehåller vissa nyckeltal som används när man omvandlar hyresvärdet för en normallägenhet (70 kvm) till hyresvärde för en lägenhet av en viss storlek. Hyresvärdet beräknat efter justering enligt omräkningstabellen understiger värdet av det ordinarie tabellvärdet med 13,6 % när bostadsytan är 120 kvm. För en lägenhet med en bostadsyta på 200 kvm är det justerade hyresvärdet enligt omräkningstabellen 24,7 % lägre än hyresvärdet för normallägenheten. Motsvarande reducering av hyresvärdet är för en lägenhet med 300 kvm bostadsyta 30,4 %.

text: 4.4 Ny grund för omräkning av förmånsvärdet

text: Såväl SCB:s hyresundersökningar som Skatteverkets egna beräkningar i samband med fastighetstaxeringen visar att hyresvärdet per kvm är något lägre i större lägenheter än i mindre lägenheter. Skillnaden är emellertid inte så stor som de som anges i den omräkningstabell som hittills använts i Skatteverkets ställningstaganden.

text: Det finns således fortfarande skäl att beräkna förmånsvärdet lägre för bostäder som är större än en bostad av normal storlek (70 kvm). Av det underlag som tagits fram vid undersökningarna framgår att hyran i genomsnitt är 5 % lägre per kvm för en lägenhet på fem rum och kök jämfört med en lägenhet på tre rum och kök. Eftersom en femrumslägenhet har en genomsnittlig bostadsyta på ca. 120 kvm bör bostadsförmånsvärdet beräknat enligt hyresnivåtabell för orten reduceras med 10 % för bostadsyta mellan 70-120 kvm. För bostäder med en bostadsyta mellan 120-200 kvm bör förmånsvärdet reduceras med 10 % för bostadsytor mellan 70-120 kvm och med 15 % för bostadsytor överstigande 120 kvm. När bostadsytan överstiger 200 kvm bör värdet beräknat enligt tabell reduceras med 10 % för bostadsyta mellan 70-120 kvm, med 15 % för ytor i intervallet 120-200 kvm och med 20 % för bostadsytor överstigande 200 kvm.

text: Exempel:

text: Bostad med en bostadsyta på 120 kvm. Hyresvärde per kvm enligt hyresnivåtabell för orten 1 000 kr. Bostadsförmånsvärdet blir då 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % = 115 000 kr.

text: Bostad med en bostadsyta på 200 kvm. Hyresvärde per kvm enligt hyresnivåtabell för orten 1 000 kr. Bostadsförmånsvärdet blir då 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % + 80 kvm x 1 000 kr x 85 % = 183 000 kr.

text: Bostad med en bostadsyta på 300 kvm. Hyresvärde per kvm enligt hyresnivåtabell för orten 1 000 kr. Bostadsförmånsvärdet blir då 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % + 80 kvm x 1 000 kr x 85 % + 100 kvm x 1 000 kr x 80 % = 263 000 kr.

text: Den nya metoden att beräkna bostadsförmånsvärde när bostadsytan avviker från en bostad av normal storlek bör användas såväl vid inkomsttaxeringen som vid begäran om justering av det schablonmässigt beräknade värdet av bostadsförmån vid beräkning av underlag för arbetsgivaravgifter.

text: För att undvika retroaktiv verkan bör det nya ställningstagandet tillämpas först inkomståret 2008 dvs. fr.o.m. 2009 års taxering.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 553736-06/111

title: Fast etableringsställe

text: Nytt: 2009-12-07

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Fast etableringsställe; mervärdesskatt, dnr

text: 131 760684-09/111

text: 1 Sammanfattning

text: Med fast etableringsställe avses en etablering som är tillräckligt stadigvarande i fråga om nödvändiga personella och tekniska resurser. Denna etablering ska vara så självständig att den antingen kan tillhandahålla eller förvärva varor eller tjänster.

text: Skatteverket anser att följande tre förutsättningar krävs för att ett fast etableringsställe ska föreligga.

text: - Det ska finnas en form av etablering som drivs av människor, dvs. personella resurser.

text: - Det ska finnas tekniska resurser, såsom t.ex. lokal eller maskiner, som kan hänföras till etableringen.

text: - Den ifrågavarande etableringen ska vara så pass stadigvarande att etableringen kan tillhandahålla eller förvärva varor eller tjänster.

text: Vid en bedömning i det enskilda fallet ska samtliga dessa tre kriterier vara uppfyllda för att ett fast etableringsställe ska anses föreligga.

text: När det är klarlagt att det finns ett fast etableringsställe här i landet ska en separat bedömning göras om de enskilda tjänsterna eller varorna som bolaget tillhandahåller eller förvärvar är att hänföra till det fasta etableringsstället här i landet eller till en etablering i utlandet.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Begreppet fast etableringsställe ("fixed establishment") finns inte definierat i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, eller i rådets sjätte direktiv (

text: ). Från och med 1 januari 2007 gäller, i stället för sjätte direktivet,

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, nedan kallat mervärdesskattedirektivet.

text: Begreppet fast etableringsställe, som redogörs för i avsnitt 40.2 i Handledning för mervärdesskatt 2006 (MHL 2006), har skapat många problem. Frågan är vad som avses med t.ex. en viss grad av varaktighet och att företagets rörelse ska, helt eller delvis, bedrivas från etableringen.

text: Avsikten med denna skrivelse är att försöka klargöra Skatteverkets inställning till vad som utgör fast etableringsställe och när ett tillhandahållande ska hänföras till denna etablering. Begreppet fast etableringsställe ska inte förväxlas med det inkomstskatterättsliga begreppet fast driftställe ("permanent establishment").

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: EG-domstolen har genom åren gjort uttalanden i olika domar om hur begreppet fast etableringsställe ska tolkas. I samtliga domar där fast etableringsställe behandlats har frågan gällt en bedömning av sådana tjänster som omfattas av artikel 9.1 i sjätte direktivet (dvs.

text: 5 kap. 8 § första stycket

text: ML). Artikel 9.1 i sjätte direktivet motsvaras av artikel 43 i mervärdesskattedirektivet.

text: I 168/84, Berkholz, punkt 18, anges att det framgår av det sammanhang i vilket begreppen i

text: artikel 9

text: används och syftet med denna bestämmelse att det endast kan komma i fråga att anknyta tillhandahållandet av tjänster till en annan plats än den där rörelsen är etablerad om denna plats genom ständig samverkan mellan de personella och tekniska resurser som är nödvändiga för att tillhandahålla bestämda tjänster uppfyller vissa minimikrav i fråga om stabilitet.

text: I domen

text: , Faaborg-Gelting Linien, bekräftar EG-domstolen den syn på vad som är ett fast etableringsställe som framgår av 168/84, Berkholz.

text: Av

text: , ARO Lease, punkterna 16-21, framgår att för att ett företag ska kunna anses tillhandahålla tjänster från en annan etablering än den där den huvudsakliga rörelsen är etablerad gäller att denna etablering måste ha en tillräcklig grad av varaktighet och en lämplig struktur avseende personella och tekniska resurser för att självständigt kunna tillhandahålla de avsedda tjänsterna. Vid bedömning av om en tjänst ska hänföras till ett fast etableringsställe ska de huvudsakliga momenten för den ifrågavarande tjänsten bedömas. När ett leasingföretag i en medlemsstat varken förfogar över egen personal eller en organisation med en tillräcklig grad av varaktighet kan detta företag inte anses ha ett fast etableringsställe i denna medlemsstat. Med tillräcklig grad av varaktighet avses en organisation där avtal kan upprättas och administrativa beslut fattas, det vill säga en struktur som är lämplig för att självständigt kunna tillhandahålla de avsedda tjänsterna. De självständiga förmedlare som satte intresserade kunder i kontakt med bolaget ansågs inte utgöra stadigvarande personella resurser i den mening som avses i EG-domstolens praxis.

text: EG-domstolen har i

text: , DFDS, punkterna 26-29, konstaterat att ett dotterbolag i ett medlemsland, vars verksamhet består i att endast biträda moderbolaget, har inneburit ett fast etableringsställe för moderbolaget i det medlemsland där dotterbolaget var etablerat. Dotterbolaget förfogade över sådana personella och tekniska resurser som utmärker ett fast etableringsställe, dvs. de var tillräckligt stadigvarande. Detta innebar att moderbolaget genom sitt ägande och genom avtal ålagda skyldigheter till dotterbolaget hade fast etableringsställe genom dotterbolagets verksamhet.

text: I

text: , Lease Plan, bekräftar EG-domstolen sin syn på vad som utgör fast etableringsställe och hänvisar till framförallt

text: , ARO Lease.

text: Inkomstskatterättsligt finns en definition av vad som utgör fast driftställe i

text: 2 kap. 29 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL. Denna definition bygger till stor del på OECD:s modellavtal

text: artikel 5.1

text: . Där anges bland annat att det ska vara fråga om en affärsetablering som rörelsen, helt eller delvis, ska bedrivas från.

text: Fråga om vad som utgör ett fast etableringsställe diskuterades i mervärdesskattekommittén vid det 15:e mötet den 8 och 9 december 1982. En stor majoritet av medlemsländerna ansåg att ett fast etableringsställe måste bedömas utifrån bestämda förutsättningar, utan hänsyn till förmågan att utföra skattepliktiga transaktioner.

text: I MHL 2006 s.1043 fhar angivits att begreppet "plats för etablering av verksamhet" enligt sjätte direktivet i princip förutsätter följande fyra förutsättningar.

text: - Det ska finnas en affärsetablering som betjänas av människor, dvs. en anordning, exempelvis en lokal, eller i vissa fall maskiner eller utrustning.

text: - Denna affärsetablering ska vara stadigvarande, dvs. ha en viss grad av varaktighet.

text: - De aktuella tjänsterna ska tillhandahållas från eller till denna affärsetablering.

text: - Företagets rörelse ska, helt eller delvis, bedrivas från denna affärsetablering.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Begreppet fast etableringsställe

text: Ett företag har sin huvudsakliga etablering där bolaget har sätet för sin ekonomiska verksamhet. För det fall ett bolag har flera etableringar ska en bedömning göras mervärdesskatterättsligt om de etableringar som inte utgör den huvudsakliga etableringen är sådana att de uppfyller kraven för att utgöra fasta etableringsställen.

text: Inkomstskattemässigt finns en definition av fast driftställe som innebär att verksamheten bland annat ska bedrivas helt eller delvis från driftstället. Skatteverket anser inte att definitionen för fast etableringsställe är att jämställa med den inkomstskatterättsliga definitionen. Begreppet fast etableringsställe är ett självständigt begrepp som ska tolkas utifrån EG-domstolens olika domar. Att verksamheten t.ex. måste bedrivas helt eller delvis från etableringen framgår inte av EG-domstolens olika domar rörande fast etableringsställe. Huruvida verksamheten helt eller delvis bedrivs från den fasta etableringsstället bör enligt Skatteverket inte vara relevant i mervärdesskattehänseende eftersom mervärdesskatten är en transaktionsskatt.

text: Begreppet fast etableringsställe definieras inte i ML men finns angivet i flera av ML:s paragrafer. Någon definition finns inte heller i sjätte direktivet utan vägledning kan i huvudsak erhållas från EG-domstolens olika domar.

text: Med fast etableringsställe avses enligt EG-domstolens olika avgöranden en etablering som är tillräckligt stadigvarande i fråga om nödvändiga personella och tekniska resurser. Denna etablering ska vara så självständig att den antingen kan tillhandahålla eller förvärva varor eller tjänster. Det krävs alltså inte att man från det fasta etableringsstället omsätter varor eller tjänster.

text: - Det ska finnas någon slags etablering som drivs av människor, dvs. personella resurser.

text: Vid en bedömning i det enskilda fallet ska alltså samtliga dessa tre kriterier vara uppfyllda för att ett fast etableringsställe ska anses föreligga.

text: Det första kriteriet rörande personella resurser anser Skatteverket ska tolkas enligt följande vid bedömning av om ett fast etableringsställe finns i Sverige. Det vanligaste förhållandet är att det finns anställd personal här i landet som direkt kan knytas till etableringen. Det ska således finnas personal som t.ex. kan hjälpa kunder eller hålla kontakt med leverantörer här i landet. Dock finns inget krav på att personalen måste utföra samtliga dessa sysslor för att det ska vara fråga om en etablering utan vissa sysslor kan bedrivas från den huvudsakliga etableringen i annat land än Sverige. Det avgörande är att de personer som kan hänföras till etableringen faktiskt finns i Sverige oavsett att viss del av kontakterna endast hålls med den huvudsakliga etableringen av affärsmässiga skäl. Det finns inget krav på att det ska vara fråga om flera personer för att kravet om personella resurser ska vara uppfyllt utan det kan räcka med en person. Det finns heller inget krav på att den berörda personen ska ha visst ansvar för de olika varor eller tjänster som tillhandahålls till eller från etableringen utan den berörda personen kan t.ex. vara en säljare utan särskilt ansvar i förhållande till etableringen.

text: Skatteverket anser inte att det måste vara fråga om en anställd person för att kriteriet rörande personella resurser ska vara uppfyllt. Det kan t.ex. även vara fråga om inhyrd personal om den inhyrda personalen naturligt kan ses som knuten till etableringen. Så kan vara fallet om det är fråga om en inhyrd person under så pass lång tid att personen naturligt kan förknippas med etableringen.

text: Vidare kan förutsättningen rörande personella resurser även vara uppfylld om ett närstående bolag med egen personal befinner sig i en sådan beroendeställning gentemot det närstående utländska bolaget att det utländska företaget genom det närstående bolagets personal får anses ha tillgång till personella resurser här i landet, jfr

text: , DFDS, i vilket dotterbolaget genom avtal endast biträdde moderbolaget. En bedömning måste göras av de ekonomiska och affärsmässiga realiteterna i varje enskilt fall.

text: Det andra kriteriet angående tekniska resurser ska enligt Skatteverket tolkas enligt följande. Det vanligaste exemplet på teknisk resurs är att etableringen faktiskt har en lokal här landet. Dock kan förutsättningen rörande tekniska resurser även anses uppfyllt om olika maskiner finns här i landet. Det kan vara fråga om antingen större maskiner såsom en hel bilpark eller mindre maskiner såsom spelautomater. I samband med internethandel kan t.ex. en server här i landet anses uppfylla kriteriet teknisk resurs. Dock kan inte enbart tillgång till olika administrativa datasystem, utan tillgång till egen server, anses vara tillräckligt för att förutsättningen rörande tekniska resurser ska anses uppfylld. En etablering som enbart innehar en boxadress eller en brevlåda kan inte anses ha tillräckliga tekniska resurser här i landet.

text: Det tredje kriteriet, dvs. att etableringen ska vara tillräckligt stadigvarande, tolkar Skatteverket enligt följande. Det finns inte något speciellt tidskrav som måste vara uppfyllt för att etableringen ska anses vara tillräckligt stadigvarande. Avgörande för kriteriet är i stället om etableringen självständigt kan tillhandahålla eller förvärva varor eller tjänster. Skatteverket anser att en etablering är tillräckligt stadigvarande när denna etablering har en adress här i landet som dess leverantörer eller kunder kan vända sig till.

text: Denna adress kan t.ex. utgöras av

text: - etableringens lokal eller andra tekniska resurser här i landet,

text: - platsen där företagets personella resurser finns här i landet under förutsättning att detta inte endast är fråga om tillfälliga adresser, eller

text: - det närstående bolagets adress när det närstående bolaget har en sådan beroendeställning att en etablering för företaget kan anses föreligga.

text: När det är fråga om inköp av varor eller tjänster får en etablering anses vara tillräckligt stadigvarande när etableringen här i landet har en adress som ett säljande företag kan skicka en faktura till. Exempel på en adress som en faktura skulle kunna skickas till kan vara företagets lokal eller en anställds adress i Sverige. Dock finns inget krav på att fakturan måste skickas till den svenska etablering utan fakturan kan skickas till den huvudsakliga etableringen i ett annat land.

text: Ett exempel på när en etablering inte är tillräckligt stadigvarande kan vara när en anställd vid den huvudsakliga etableringen skickas till Sverige för att utföra ett visst jobb här i landet under en viss tid utan någon egentlig fast adress här i landet. En hotelladress kan normalt inte anses vara tillräckligt stadigvarande. Vidare kan ett företag som visserligen har rörliga tekniska och personella resurser här i landet (t.ex. lastbilar med förare) men ingen stadigvarande plats inte anses tillräckligt stadigvarande även om det finns en boxadress eller brevlåda knuten till det utländska företaget.

text: Det finns inget klargörande från EG-domstolen om begreppet fast etableringsställe ska ges samma innebörd när det handlar om sådana tjänster som omfattas av

text: artikel 9.1

text: (dvs.

text: 5 kap. 8 §

text: ML) eller sådana som finns i

text: artikel 9.2 e

text: (dvs.

text: 5 kap. 7 §

text: ML). Skatteverket gör dock den bedömningen att begreppet fast etableringsställe som anges i 5 kap. 7 § och 8 § ML ska ges samma innebörd. Även samma bedömning ska göras av begreppet i övriga paragrafer i ML där begreppet omnämns.

text: Ett utländskt företag med ett fast etableringsställe i Sverige ska mervärdesskatterättsligt behandlas som ett svenskt företag eftersom denna etablering inte utgör ett utländskt företag enligt

text: 1 kap. 15 §

text: ML.

text: 4.2 Bedömning av till vilken etablering ett tillhandahållande ska hänföras

text: När det är klarlagt att det finns ett fast etableringsställe här i landet ska en separat bedömning göras om de enskilda tjänsterna eller varorna som bolaget tillhandahåller eller förvärvar är att hänföra till det fasta etableringsstället här i landet eller till någon etablering i utlandet. Vid denna bedömning ska hänsyn tas till de huvudsakliga momenten för tillhandahållandet av den ifrågavarande tjänsten eller varan. Samtidigt ska beaktas att den tilltänkta lösningen inte innebär någon konflikt med ett annat medlemsland. Dessutom ska vid bedömning även vägas in det förhållandet att tillhandahållandet inte kommer att beskattas i något annat land om tillhandahållandet inte hänförs till etableringen.

text: I samband med tillhandahållande och förvärvande av varor och tjänster bör avgörande vara den etablering som agerar såsom den faktiska säljaren eller kunden. Vanligtvis ska denna bedömning utgå från rådande affärsförhållande och dokumentation (såsom t.ex. kontrakt, faktura och betalningsvillkor). Dock måste även hänsyn tas till de faktiska ekonomiska och affärsmässiga förhållandena. Med detta avses att hänsyn ska tas till vilken etablering som t.ex. förhandlar och tecknar avtalet och inte enbart vilken etablering som ställer ut eller erhåller fakturan.

text: Vid t.ex. tillhandahållande av billeasing utgörs de huvudsakliga momenten i tillhandahållandet av tjänsten av förhandlingen, upprättandet, undertecknandet och administrationen av avtalen och leveransen till kunderna av de bilar som avtalats (se

text: , ARO Lease, punkt 18). När det gäller andra tjänster ska en enskild bedömning göras av de huvudsakliga momenten för just den tjänsten i likhet med vad som gäller för exemplet rörande billeasing.

text: Vid bedömning av omsättningsland så har det fasta etableringsstället direkt betydelse för sådana tjänster som omfattas av 5 kap. 7 § och 8 § ML. Vad som är de huvudsakliga momenten för dessa tjänster ska bedömas i varje enskilt fall utifrån de faktiska ekonomiska och affärsmässiga förhållandena. Vid bedömningen ska även hänsyn tas till andra omständigheter än de huvudsakliga momenten såsom att tjänsten inte kommer att beskattas i annat land om tjänsten inte hänförs till det fasta etableringsstället. Denna bedömning ska göras för både tillhandahållanden och förvärv när det har betydelse för beskattningen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 554069-16/111

title: Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid tillhandahållande av tjänst avseende montering/installation av utrustning och maskiner

text: Nytt: 2023-06-01

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: Enligt Skatteverkets uppfattning ska ett tillhandahållande som avser montering eller installation av utrustning och maskiner omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn om utrustningen eller maskinerna genom monteringen/installationen blir fastighet enligt det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet.

text: Skatteverket anser att en sådan montering eller installation kan omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet även om den maskin eller utrustning som monteras eller installeras är egentillverkad (jfr Skatteverkets ställningstagande ”Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid tillhandahållande av tjänst avseende montering/installation av egentillverkade varor”).

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2017 och ersätter vid denna tidpunkt det tidigare ställningstagandet med samma namn daterat 2007-12-18, dnr

text: 131 773424-07/111

text: . Det nya ställningstagandet har tagits fram med anledning av att den mervärdesskatterättsliga definitionen av fastighet ändras från och med den 1 januari 2017. Ändringarna i detta ställningstagande innebär ingen ändring av hur bedömningen ska göras vid prövningen av om ett tillhandahållande som innefattar montering/installation av utrustning och maskiner ska omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet. Det nya fastighetsbegreppet kan dock innebära att omvänd skattskyldighet kan bli tillämplig på andra monteringar/installationer än enligt dagens regler.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Skatteverket har tidigare tagit ställning till i vilka fall ett tillhandahållande som innefattar montering/installation av utrustning och maskiner ska omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn (2007-12-18, dnr

text: 131 773424-07/111

text: Från och med den 1 januari 2017 införs ett nytt fastighetsbegrepp genom en hänvisning till den EU-rättsliga definitionen av begreppet fast egendom. Det nya fastighetsbegreppet innebär bl.a. att begreppen verksamhetstillbehör och industritillbehör tas bort från

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Skatteverket har med anledning av de ändrade bestämmelserna sett över det tidigare ställningstagandet.

text: Detta ställningstagande gäller från och med den 1 januari 2017 och ersätter vid denna tidpunkt det tidigare ställningstagandet daterat 2007-12-18, dnr

text: 131 773424-07/111

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Den som förvärvar en tjänst som avses i andra stycket är skyldig att betala mervärdesskatten (skattskyldig) om denne är

text: en beskattningsbar person som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, eller

text: en annan beskattningsbar person som tillhandahåller en beskattningsbar person som avses i första strecksatsen sådana tjänster (

text: 1 kap. 2 § första stycket 4 b

text: ML).

text: De tjänster som ska omfattas av bestämmelsen i första stycket 4 b är

text: 1. sådana tjänster avseende fastighet som kan hänföras till

text: mark- och grundarbeten,

text: bygg- och anläggningsarbeten,

text: bygginstallationer,

text: slutbehandling av byggnader, eller

text: uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare,

text: 2. byggstädning, och

text: 3. uthyrning av arbetskraft för sådana aktiviteter som avses i 1 och 2.

text: Med fastighet avses följande

text: varje bestämd del av jorden, på eller under dess yta, som det är möjligt att äga eller besitta,

text: varje byggnad eller konstruktion som har fästs vid eller i marken, ovan eller under havsnivån, och som varken kan monteras ned eller flyttas med lätthet,

text: varje föremål som har installerats och ingår som en integrerad del av en byggnad eller konstruktion och utan vilken byggnaden eller konstruktionen är ofullständig

text: varje föremål, utrustning eller maskin som är varaktigt installerad i en byggnad eller konstruktion och som inte kan flyttas utan att byggnaden eller konstruktionen förstörs eller förändras (

text: 1 kap. 11 §

text: ML och artikel 13b i rådets genomförandeförordning

text: (EU) nr 282/2011

text: av den 15 mars 2011 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för direktiv

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt).

text: För att undvika tolkningsproblem som uppkommer med en hänvisning till SNI kan det vara lämpligare att inte låta skattskyldigheten styras av detta regelverk. Det skulle innebära att vilka tjänster som ska omfattas av den omvända skattskyldigheten får bedömas utifrån ett mer allmänt perspektiv. Standard för svensk näringsgrensindelning, SNI 2002, kan dock tjäna som vägledning vid bestämmande av om en tjänst ska omfattas av den omvända skattskyldigheten (

text: prop. 2007/08:25, s. 215

text: f.).

text: När det gäller installations- eller monteringstjänster av maskiner eller av utrustning, eller andra byggentreprenadtjänster, är det en förutsättning för att omvänd skattskyldighet ska aktualiseras att den aktuella tjänsten avser en fastighet. Vid bedömningen av om ett installerat föremål utgör fastighet eller inte ska flera faktorer beaktas, bl.a. byggnadens ändamål. Det innebär att ett installerat föremål kan ses som en del av fastigheten om det installeras i exempelvis en bostad, men inte om det installeras i en fabrikslokal. Det har även betydelse hur föremålet installeras eller byggs in i byggnaden eller konstruktionen (

text: prop. 2016/17:14, s. 32

text: f.).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Reglerna om omvänd skattskyldighet är avsedda att bli tillämpliga på ett brett spektrum av byggtjänster och SNI 2002 kan vara vägledande vid bedömningen av om en tjänst ska omfattas av reglerna. SNI 2002 ger dock ingen enhetlig bild av hur monteringar och installationer på fastigheter ska behandlas. Att enbart utifrån SNI 2002 avgöra vilka tjänster avseende montering eller installation som ska omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet medför gränsdragnings- och tolkningsproblem. Faktorer som kan påverka bedömningen enligt SNI 2002 är om kunden ska använda det installerade eller monterade föremålet för hushållsbruk eller om de varor som monteras/installeras är tillverkade av den som tillhandahåller tjänsten. Sådana faktorer bör inte vara avgörande för vad som ska anses utgöra en sådan byggtjänst som omfattas av omvänd skattskyldighet. Avgörande för vilka tjänster som ska omfattas bör istället vara om tjänsterna utifrån ett mer allmänt perspektiv avser montering/installation på en fastighet i ML:s mening.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning ska tillhandahållanden som avser montering/installation av utrustning och maskiner omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn om utrustningen eller maskinerna genom monteringen/installationen blir fastighet enligt ML.

text: För att avgöra om utrustningen eller maskinerna genom monteringen/installationen blir fastighet kan det, enligt Skatteverkets uppfattning, bland annat ha betydelse vilken typ av byggnad eller lokal som monteringen eller installationen avser och även på vilket sätt utrustningen eller maskinerna blir installerade. Skatteverket har närmare redogjort för fastighetsbegreppet i ett separat ställningstagande (”Det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet”).

text: Skatteverket anser att omvänd skattskyldighet kan bli tillämplig även i de fall en tjänst avser montering eller installation av egentillverkad vara. Reglerna om omvänd skattskyldighet kan därför bli tillämpliga även om den maskin eller utrustning som monteras eller installeras är egentillverkad (Skatteverkets ställningstagande ”Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid tillhandahållande av tjänst avseende montering/installation av egentillverkade varor”).