identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 587222-10/111

title: Omsättningsland för omsättning och förmedling av resetjänster

text: Nytt: 2023-06-07

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-06-07, dnr

text: 1 Sammanfattning

text: Resetjänster , dvs. marginalbeskattade resor, är omsatta inom landet om resebyrån har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller har ett fast etableringsställe här från vilket tillhandahållandet görs. Undantag från denna bestämmelse gäller för varor och tjänster som tillhandahålls utanför EU, dvs. om platsen för transaktionens genomförande är utanför EU. I sådant fall är resetjänsten omsatt utomlands.

text: EU:s mervärdesskattekommitté har antagit riktlinjer om vissa förenklingar vid bestämning av omsättningsland för kryssningar och flygresor. Enligt Skatteverkets uppfattning får dessa förenklingar tillämpas av resebyråer i Sverige.

text: En förmedlingstjänst som tillhandahålls en näringsidkare är omsatt inom landet om näringsidkaren har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige. Undantag från detta gäller om förmedlingstjänsten avser t.ex. en resetjänst som är omsatt utomlands eftersom platsen för transaktionens genomförande är belägen utanför EU.

text: Om förmedlingstjänsten tillhandahålls någon som inte är näringsidkare är den omsatt inom landet om den tjänst som förmedlingen avser, dvs. huvudtjänsten, är omsatt inom landet.

text: Skatteverket anser att en förmedlingstjänst i sin helhet ska anses omsatt utomlands även om den underliggande resetjänsten vid bestämning av omsättningsland har delats upp pga. att endast viss del av resan utförts utanför EU.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Ett reseföretag kan i egenskap av researrangör i eget namn omsätta resetjänster enligt

text: 9 b kap.

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, men reseföretaget kan även förmedla resetjänster för andra researrangörers räkning i deras namn. Det förekommer dessutom att förmedling utförs för enskilda resenärers räkning. Förmedlingstjänsterna kan avse resetjänster som tillhandahålls antingen inom eller utanför EU. Det finns bestämmelser om omsättningsland för resetjänster både i 5 kap. och 9 b kap. ML.

text: Skatteverket anser att det är motiverat att ta ställning till vilka olika beskattningsresultat gällande omsättningslandsbestämmelser leder till.

text: I detta ställningstagande förekommer ordet resebyrå på flera ställen. Beroende på sammanhanget kan resebyrå även betyda researrangör.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Resetjänster

text: Med resebyrå avses även researrangör. (

text: 9 b kap. 1 § andra stycket

text: ML)

text: En resetjänst är omsatt inom landet om resebyrån har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller har ett fast etableringsställe här från vilket tillhandahållandet görs, om inte annat följer av andra stycket. (

text: 9 b kap. 4 § första stycket

text: ML och

text: artikel 307 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet)

text: Resetjänsten ska anses utgöra en sådan tjänst som avses i

text: 5 kap. 19 § 4

text: ML, om resebyrån som ett led i omsättningen av resetjänsten förvärvat varor och tjänster som en annan näringsidkare tillhandahållit resebyrån utanför EU. Om förvärven avser varor och tjänster som den andre näringsidkaren tillhandahållit resebyrån både inom och utanför EU, gäller bestämmelsen i 5 kap. 19 § 4 endast för den del av omsättningen av resetjänsten som avser varor och tjänster tillhandahållna utanför EU. (

text: 9 b kap. 4 § andra stycket

text: ML och artikel 309 i mervärdesskattedirektivet)

text: Om varorna och tjänsterna tillhandahålls både inom och utanför EU, ska endast den del av resebyråns marginal som hänför sig till varor och tjänster tillhandahållna utanför EU undantas. Ingående skatt som hänför sig till resebyråns förvärv utanför EU är avdragsgill. (

text: prop. 1994/95:202

text: , s.62)

text: Omsättning av tjänster enligt någon av 4-18 §§ anses som omsättning utomlands då det är fråga om förmedling av varor eller tjänster som görs för någon annans räkning i dennes namn, när omsättningen av dessa anses som en omsättning utanför EU antingen enligt 1 § första stycket eller enligt förevarande paragraf eller3 a§. (

text: 5 kap. 19 § 4

text: ML och artikel 153 i mervärdesskattedirektivet)

text: Omsättning utomlands (utanför EU) grundas därvid på platsen för transaktionens genomförande enligt EU-domstolen (

text: , iSt, p. 44).

text: Trots att hänvisning sker till en bestämmelse som avser förmedling i annans namn ska tillhandahållandet jämställas med handlande i eget namn. (

text: prop. 1994/95:202 s. 84

text: Under förutsättning att resenären är en näringsidkare vars verksamhet medför rätt till avdrag för eller återbetalning av ingående skatt finns det en valfrihet att frångå vinstmarginalbeskattning och i stället tillämpa de vanliga bestämmelserna i ML. (

text: 9 b kap. 6 §

text: ML)

text: Särskilt om kryssningar och flygresor

text: EU:s mervärdesskattekommitté har uttalat sig (25:e mötet, 10 och 11 april 1989) om vissa förenklingar som innebär följande för svenska förhållanden.

text: Kryssningar

text: En kryssning enbart mellan EU-hamnar är omsatt inom landet om resebyrån har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige.

text: En kryssning som lämnar en EU-hamn för en hamn i tredje land är omsatt utanför EU.

text: Om en kryssning innefattar hamnbesök både inom och utanför EU, är endast den del av kryssningstjänsten som tillhandahålls i tredje land omsatt utanför EU.

text: Nämnda förenkling för kryssningar finns även återgiven i

text: prop. 1994/95:202, s. 85

text: Flygresor

text: En flygning mellan medlemsstater utan andra mellanliggande landningar än sådana som är av teknisk natur är omsatt inom landet om resebyrån har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige.

text: En flygning till tredje land är omsatt utanför EU.

text: Mervärdesskattekommittén ansåg att ställningstagandena inte i något fall kunde hindra en resebyrå att i stället tillämpa den ordning som numera framgår av artikel 309 i mervärdesskattedirektivet. Det innebär i sådant fall att resebyrån i fråga om omsättningsland följer vad som föreskrivs i

text: 9 b kap. 4 § andra stycket

text: ML och delar upp ersättningen.

text: 3.2 Förmedling av resetjänster

text: En tjänst som tillhandahålls en näringsidkare som agerar i denna egenskap är omsatt inom landet om näringsidkaren antingen har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller har ett fast etableringsställe här och tjänsten tillhandahålls detta. Om näringsidkaren varken här eller utomlands har ett sådant säte eller fast etableringsställe är tjänsten omsatt inom landet om näringsidkaren är bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige. En tjänst är dock inte omsatt inom landet om den tillhandahålls ett fast etableringsställe som näringsidkaren har utomlands. (

text: 5 kap. 5 §

text: ML och artikel 44 i mervärdesskattedirektivet)

text: En förmedlingstjänst som tillhandahålls någon som inte är näringsidkare är omsatt inom landet, om

text: tjänsten utförs för någon annans räkning i dennes namn, och

text: den omsättning som tjänsten avser görs inom landet enligt denna lag. (

text: 5 kap. 7 §

text: ML och artikel 46 i mervärdesskattedirektivet)

text: En förmedlingstjänst är omsatt utomlands om huvudtjänsten är omsatt utanför EU. (

text: 5 kap. 19 § 4

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1Omsättningsland för omsättning av resetjänster

text: Den inledande bestämmelsen för omsättningsland för resetjänster i

text: 9 b kap. 4 § första stycket

text: ML anger att en resetjänst är omsatt inom landet om resebyrån har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller har ett fast etableringsställe här från vilket tillhandahållandet görs.

text: Det finns två i princip olika situationer när en resetjänst inte är omsatt inom landet.

text: Den ena situationen är när kravet enligt den inledande bestämmelsen på resebyråns etablering i Sverige inte är uppfyllt. Om researrangören är etablerad i ett annat land är resetjänsten i stället omsatt utomlands.

text: Den andra situationen är när det i resetjänsten ingår varor eller tjänster som andra näringsidkare tillhandahållit resebyrån utanför EU.

text: Resetjänsten är omsatt utomlands om resebyrån som ett led i omsättningen har förvärvat varor och tjänster som en annan näringsidkare tillhandahållit resebyrån utanför EU.

text: Lagstiftaren har valt att ange var "en annan näringsidkare tillhandahållit resebyrån" varor och tjänster i stället för att ange var resebyråns eget tillhandahållande gentemot resenären sker. Den lösningen får enligt Skatteverkets uppfattning ses mot bakgrund av att sådana delar av en resetjänst som utförs i egen regi, dvs. som utförs av resebyrån själv, beskattas enligt ML:s vanliga bestämmelser. Även bestämningen av omsättningsland för sådana deltjänster ska ske enligt ML:s vanliga bestämmelser. Det är således bara de delar av en resetjänst som förvärvas från andra näringsidkare och som kommer resenären direkt till godo som sammantaget omfattas av här nämnda omsättningslandsbestämmelser.

text: I de fall den andre näringsidkarens tillhandahållande skett både inom och utanför EU ska endast den del av omsättningen av resetjänsten som avser varor och tjänster som är tillhandahållna utanför EU anses utgöra en sådan tjänst som avses i

text: 5 kap. 19 § 4

text: ML. Trots att en resetjänst brukar beskrivas som en enda tjänst, är således en del av resetjänsten i dessa fall omsatt inom landet och en del omsatt utomlands.

text: Skatteverket anser att "utanför EG" syftar på platsen för en transaktions genomförande i likhet med hur EU-domstolen har formulerat sig (

text: iSt).

text: Kryssningar och flygresor

text: EU:s mervärdesskattekommitté har antagit riktlinjer om vissa förenklingar vid bedömning av omsättningsland för kryssningar och flygresor (se avsnitt 3.1). Enligt Skatteverkets uppfattning får dessa förenklingar tillämpas av resebyråer i Sverige.

text: Exempel 1

text: En resetjänst (transport, hotell m.m.) utförs med buss från Stockholm till Oslo. Platsen för genomförandet är delvis inom EU och delvis utanför EU. Ersättningen för resan får delas upp varvid den ena delen avser omsättning inom landet och den andra avser omsättning utomlands.

text: Exempel 2

text: Samma förutsättningar som i exempel 1, men resan till Oslo genomförs med flyg i stället för med buss. Eftersom det är fråga om en flygresa till tredje land är hela resetjänsten omsatt utomlands enligt mervärdesskattekommitténs riktlinje.

text: Omsättningsland vid tillämpning av ML:s vanliga bestämmelser

text: Oavsett att förutsättningarna för att tillämpa vinstmarginalbeskattning är uppfyllda får ML:s vanliga bestämmelser tillämpas när köparen är en näringsidkare vars verksamhet medför rätt till avdrag för eller återbetalning av ingående skatt. Om vinstmarginalbeskattning frångås anser Skatteverket att de i resan ingående deltjänsterna ska behandlas separat i fråga om omsättningsland.

text: 4.2 Omsättningsland för förmedling av resetjänster

text: 4.2.1 Allmänt

text: Med förmedling menas här en sådan förmedling av en resetjänst som t.ex. en resebyrå gör för en researrangörs räkning. I det fallet sker förmedlingen för säljarens räkning och resebyrån får normalt en provision för sin förmedlingstjänst. Det kan förutsättas att researrangören som köper förmedlingstjänsten är en näringsidkare.

text: Förmedlaren, mellanhanden, kan även utföra förmedlingsuppdrag för köparens räkning. Det handlar då vanligen om en bokningstjänst eller en beställningstjänst, för vilken förmedlaren tar betalt i form av t.ex. en bokningsavgift av köparen/resenären. Köparen av bokningstjänsten kan vara antingen en privatperson eller en näringsidkare.

text: Förmedling kan ske i eget namn eller i annans namn. I detta ställningstagande menas med förmedling sådan förmedling som sker för annans räkning i annans namn.

text: 4.2.2 Omsättningsland vid förmedling åt näringsidkare

text: Huvudregeln för omsättning av tjänster till näringsidkare gäller vid förmedling av resetjänster för näringsidkares räkning. Det medför i normalfallet att förmedlingstjänsten är omsatt inom landet om näringsidkaren som köper förmedlingstjänsten har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige.

text: Om köparen av förmedlingstjänsten inte har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller ett fast etableringsställe här till vilket tjänsten tillhandahålls, är förmedlingstjänsten i stället omsatt utomlands. Exempel på en sådan situation är att en resebyrå i Sverige förmedlar resetjänster för en utländsk researrangörs räkning.

text: Avgörande för om förmedlingen i andra fall är omsatt utomlands är att huvudtjänsten, dvs. resetjänsten, har omsatts utanför EU.

text: Som framgår av redogörelsen i avsnitt 4.1 kan en och samma resetjänst till en del vara omsatt inom landet för tillhandahållanden som sker inom EU och till en del vara omsatt utomlands för tillhandahållanden som sker utanför EU. Det framgår inte av lagtexten att en motsvarande uppdelning av omsättningsland ska ske när det gäller förmedlingstjänsten. Skatteverket gör den bedömningen att förmedling av en resetjänst som innefattar resmål både inom och utanför EU ska i sin helhet anses omsatt utomlands.

text: 4.2.3 Omsättningsland vid förmedling åt annan än näringsidkare

text: En förmedlingstjänst som tillhandahålls någon som inte är näringsidkare är omsatt inom landet om den tjänst som förmedlingen avser, dvs. huvudtjänsten, är omsatt inom landet.

text: Huvudtjänsten, resetjänsten i det här fallet, är omsatt inom landet om resebyrån är etablerad i Sverige och resetjänsten är tillhandahållen inom EU.

text: Det innebär motsatsvis att förmedlingstjänsten är omsatt utomlands om den som omsätter resetjänsten är etablerad i ett annat land. Då är även förmedlingstjänsten omsatt utomlands oavsett om det företag som förmedlar resetjänsten till resenären finns i Sverige eller i ett annat land.

text: Om resetjänsten är omsatt utomlands är även förmedlingstjänsten omsatt utomlands. Skatteverket anser att det gäller även i det fall endast en del av resetjänsten är omsatt utomlands. Vid bestämning av omsättningsland ska således inte någon uppdelning av förmedlingstjänsten ske.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 588434-07/111

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Hur ska Contracts For Difference (CFD) beskattas?

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: CFD-kontrakt är enligt Skatteverkets uppfattning ett slags terminskontrakt. Vinst och förlust ska därför enligt

text: 41 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, redovisas som kapitalvinst respektive kapitalförlust. Eventuell ränta och ersättning för utdelning i CFD-kontrakten ska ingå i kapitalvinstberäkningen.

type: stycke

text: I de fall den underliggande tillgången består av aktier eller aktieindex får CFD-kontrakten anses utgöra delägarrätter.

text: CFD-kontrakt kan vara marknadsnoterade.

text: Kontrolluppgift ska lämnas för CFD-kontrakt som avslutats.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Ett antal företag som t.ex. CMC-Markets och SaxoBank erbjuder kunder att ingå kontrakt vars värde styrs av värdeförändringar i en underliggande tillgång. Underliggande tillgångar som styr värdet på ingångna kontrakt är främst aktier och aktieindex men även räntebärande papper, valutor och råvaror förekommer.

text: CFD-kontrakt är en form av derivatinstrument som har stora likheter med terminsavtal då värdet på kontraktet utvecklas som den underliggande tillgången. Vidare ingår i vissa fall en räntekomponent i avtalen då betalning sker först när kontraktet avslutas. Löptiden för CFD-kontrakt är normalt oändlig då kontrakten inte har något slutdatum. Upphör den underliggande tillgången att existera måste dock utestående kontrakt avslutas. Sker utdelning på underliggande aktie kan ett motsvarande belopp ingå som en del av ingångna kontrakt. Kunderna måste under kontraktets löptid ställa säkerhet vars storlek beror på underliggande tillgång samt dess värdeutveckling.

text: Handeln sker till allra största del över internet där aktörerna erbjuder handel via hemsidor och handelssystem som kan laddas ner av kunden. Kunden ingår avtal om att köpa eller sälja en underliggande tillgång vid en framtida tidpunkt. Motparten är företaget som tillhandahåller handelssystemet och vars vinst ligger i form av courtage samt att man har en skillnad i köp och säljkurser. Ett kontrakt avslutas mot företaget och en kontantavräkning sker. Kontrakten är helt syntetiska och någon leverans av underliggande tillgång sker inte.

text: Frågan är hur dessa CFD-kontrakt generellt ska beskattas och hur räntekomponenten samt eventuella ersättningar för utdelningar på underliggande tillgång ska beaktas. Vidare har fråga ställts om CFD-kontrakten kan vara marknadsnoterade samt om kontrolluppgift ska lämnas.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Definitionen av en termin enligt

text: inkomstskattelagen

text: framgår av

text: 44 kap. 11 §

text: IL där det anges att det ska vara fråga om ett avtal, lämpat för allmän omsättning, om förvärv av aktier, obligationer eller andra tillgångar vid en viss framtida tidpunkt och till ett bestämt pris, eller en framtida betalning vars storlek beror på värdet av underliggande tillgångar eller av kursindex eller liknande.

text: Enligt

text: 41 kap 2 §

text: IL hänförs till kapitalvinst och kapitalförlust vinst och förlust på grund av förpliktelser enligt terminer, köp- eller säljoptioner och liknande avtal.

text: Kapitalvinst på grund av en termin ska enligt

text: 44 kap. 30 §

text: IL tas upp som intäkt det år då avtalet fullföljs eller upphör att gälla.

text: I de fall underliggande tillgång för terminsavtal är aktie eller aktieindex omfattas avtalen av

text: 48 kap. 2 §

text: IL. Beroende på om underliggande tillgång utgörs av fordran i svenska kronor eller utländsk valuta kan terminsavtal anses vara fordringsrätt enligt 48 kap. 3 eller 4 §§ IL. Utgörs underliggande tillgång av råvaror och liknande omfattas terminsavtal av

text: 52 kap.

text: IL.

text: Av

text: 48 kap. 5 §

text: IL framgår att en delägarrätt eller fordringsrätt anses marknadsnoterad om den är föremål för kontinuerlig, allmänt tillgänglig notering på grundval av marknadsmässig omsättning. Enligt Riksskatteverkets skrivelse 1998-11-18, dnr

text: som fortfarande är aktuell framgår att det ska förekomma en omsättning som sker i vart fall var tionde dag, handeln ska vara varaktig samt att noteringarna ska hållas allmänt tillgängliga intill sjätte året efter noteringsåret. Vidare sägs att det i första hand ankommer på emittent, market maker eller liknande att ange om värdepapperet är marknadsnoterat eller ej.

text: När det gäller kontrolluppgiftsskyldigheten framgår det av 10 kap. 7 § lag om självdeklarationer och kontrolluppgifter (

text: ), LSK, att kontrolluppgift ska lämnas för avyttring av delägarrätter samt slutförande av terminsaffärer. I

text: 10 kap. 8 §

text: LSK regleras vilka som ska lämna kontrolluppgifter. Enligt

text: 8 §

text: punkt 2 framgår att värdepappersinstitut ska lämna kontrolluppgift i de fall de registrerar termin eller på annat sätt medverkar vid utfärdandet eller slutförandet av terminsaffären. Enligt

text: 1 kap. 5 §

text: LSK anges att om inget annat anges har termer och uttryck som används i denna lag samma betydelse och tillämpningsområde som i

text: inkomstskattelagen

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Villkoren för CFD-kontrakten är sådana att de påminner om terminer, dvs. båda parter kan ha en fordran eller en förpliktelse beroende på hur värdet på den underliggande tillgången ändrar sig.

text: Standardiserade avtal av detta slag där det finns löpande noteringar hela tiden kan anses falla in under definitionen av vad som menas med lämpat för allmän omsättning. Handeln är i princip konstruerad på liknande sätt som handeln hos OMX och andra marknadsplatser för derivat.

text: Skatteverket anser därför att CFD-kontrakten har karaktären av termin varför kontrakten uppfyller den skattemässiga definitionen på termin i

text: 44 kap. 11 §

text: IL. Vinst och förlust är därför enligt

text: 41 kap. 2 §

text: IL kapitalvinst och kapitalförlust.

text: Beskattningstidpunkten är när förpliktelsen upphör, se

text: 44 kap. 4 §

text: IL.

text: I

text: RÅ 2001 not. 160

text: ansåg Regeringsrätten att alla komponenter i ett s.k. swapavtal, dvs. även ersättning för utdelning samt räntekomponent, skulle ingå i kapitalvinstberäkningen för kontraktet. Skatteverket anser att CFD-kontrakt ska behandlas på samma sätt. Hela avkastningen/förlusten ingår således i kapitalvinstberäkningen.

text: Har CFD-kontraktet aktie eller aktieindex som underliggande tillgång anses kontraktet vara en delägarrätt enligt

text: 48 kap. 2 §

text: IL. Beroende på underliggande tillgång kan CFD-kontraktet även beskattas som svensk fordringsrätt, utländsk fordringsrätt eller annan tillgång.

text: Skatteverket anser att sättet att handla med CFD-kontrakt innebär att de kan anses marknadsnoterade enligt

text: 48 kap. 5 §

text: IL under förutsättning att handeln är tillräckligt frekvent och att betalkurserna sparas och är tillgängliga för kontroll intill utgången av sjätte året efter noteringsåret. Att faktisk löptid samt pris kan variera för de ingångna kontrakten påverkar inte bedömningen i det fall själva kontraktsvillkoren är standardiserade och motparten är företaget. Detta innebär att marknadsnoterade CFD-kontrakt som har aktier och aktieindex som underliggande tillgång har full kvittningsrätt mot aktier och andra marknadsnoterade delägarrätter.

text: Eftersom Skatteverket anser att ett CFD-kontrakt har karaktären av en termin innebär detta även att de regler som gäller kontrolluppgiftslämnandet för terminer enligt 10 kap. 7-9 §§ LSK även gäller CFD-kontrakt. Kontrolluppgift ska lämnas för resultatet för varje enskilt CFD-kontrakt under förutsättning att värdepappersinstitut medverkat vid slutförandet av terminsaffären.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 590173-06/111

nyckelord:
Förvaltningsrätt & förfarande
Skattebetalning & borgenärsarbete
Socialavgifter

title: Kan barn vara arbetsgivare?

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket ska i regel inte registrera den som är underårig, dvs. den som är under 18 år, som arbetsgivare i Skatteverkets arbetsgivarregister. Ersättning för arbete från en underårig ska i stället anses utgiven av den underåriges förmyndare, i normalfallet någon av barnets föräldrar.

text: I vissa undantagsfall kan det bli aktuellt att registrera en underårig som arbetsgivare. Det kan avse en underårig som fyllt 16 år och som med överförmyndarens samtycke bedriver näringsverksamhet samt anlitar arbetskraft i verksamheten. Det kan också avse underårig med eget hushåll och som i hushållet betalar ut arbetsersättning som innebär skyldighet att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Det är främst i två situationer som frågor har ställts om barn kan vara registrerade som arbetsgivare och därmed skyldiga att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter på ersättningar för arbete. Det ena fallet avser assistansersättningar enligt lagen (

text: ) om assistansersättning. Här finns möjlighet för den funktionshindrade att välja att själv uppbära assistansersättningen från Försäkringskassan i syfte att avlöna personliga assistenter som den funktionshindrade anställer. Det andra fallet avser ersättning till bl.a. god man som avses i

text: 12 kap. 16 § föräldrabalken

text: (FB). Enligt den bestämmelsen ska arvodet inklusive avgifter och skatter i vissa fall betalas med den enskildes medel. Såväl den som är funktionshindrad som den för vilken en god man blivit förordnad är i många fall underårig. Fråga har uppstått om Skatteverket ska registrera den underårige som arbetsgivare beträffande lönerna till de personliga assistenterna respektive arvodet till den gode mannen.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Den som betalar ut ersättning för arbete ska enligt

text: 5 kap. 1 § skattebetalningslagen

text: (1997:483, SBL) göra skatteavdrag och enligt

text: 2 kap. 1 § socialavgiftslagen (2000:980)

text: betala arbetsgivaravgifter. Skatteverket ska registrera den som är skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter (

text: 3 kap. 1 §

text: SBL).

text: I

text: 9 kap. 1 §

text: FB stadgas att den som är under arton år (underårig) är omyndig och får inte själv råda över sin egendom eller åta sig förbindelser i vidare mån än som följer av vad som ska gälla på grund av lag eller villkor vid förvärv genom gåva, testamente eller förmånstagarförordnande vid försäkring eller pensionssparande.

text: I 9 kap. 2-6 §§ FB regleras den underåriges rättsliga handlingsförmåga. Sammanfattningsvis innebär bestämmelserna att den som är under 16 år i princip saknar rättslig handlingsförmåga och att den som har uppnått 16 års ålder har en viss rättslig handlingsförmåga. Han kan råda över vad han genom eget arbete förvärvat och ingå rättshandlingar i egen, med överförmyndarens samtycke, bedriven rörelse. En underårig med eget hushåll får för den dagliga hushållningen eller uppfostran av barn, som tillhör hushållet, själv ingå sådana rättshandlingar, som sedvanligen företas för dessa ändamål (9 kap.2 a§ FB). Den underårige måste därför vid ingående av rättshandlingar i normalfallet företrädas av en förmyndare, vanligtvis den underåriges föräldrar. Förmyndarens uppdrag framgår av

text: 12 kap. 1 §

text: FB och innebär att förmyndaren ska förvalta den omyndiges tillgångar och företräda honom i angelägenheter som rör tillgångarna i situationer då den underårige själv saknar rättslig handlingsförmåga.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Av bestämmelserna i FB framgår att barn under 16 år så gott som helt saknar rättslig handlingsförmåga och att underårig som fyllt 16 år endast har en begränsad rättslig handlingsförmåga. Med hänsyn till detta anser Skatteverket att en underårig inte med rättslig verkan kan betala ut ersättning för arbete till sin personliga assistent, förmyndare, god man eller förvaltare. Ersättningen får i stället anses vara utbetald av den underåriges förmyndare, vilket innebär att det är förmyndaren (vanligen någon av föräldrarna) som ska registreras i Skatteverkets arbetsgivarregister för ersättningen i fråga.

text: I undantagsfall kan Skatteverket registrera en underårig som fyllt 16 år som arbetsgivare. Det kan avse den som med överförmyndarens samtycke bedriver näringsverksamhet med anlitad arbetskraft respektive underårig med eget hushåll och som i hushållet betalar ut arbetsersättning som innebär skyldighet att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 590614-07/111

title: Avdragsrätt för avfallsskatt när någon övertar driften av verksamheten på en avfallsanläggning

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att den som vid tidpunkten för de händelser som kan utgöra grund för avdrag enligt

text: 10 § lagen (1999:673)

text: om skatt på avfall (LSA) bedriver verksamheten på avfallsanläggningen, och därmed är skattskyldig enligt 7 § LSA, har rätt att göra avdrag för avfallsskatten på det avfall som avses i 10 § LSA. Det har ingen betydelse för avdragsrätten om skattskyldigheten för det aktuella avfallet inträdde då någon annan bedrev verksamheten på anläggningen.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Bakgrunden till frågeställningen är att en avfallsanläggning har överlåtits under den tid som passerat mellan tidpunkten för skattskyldighetens inträde vid införandet av visst avfall till anläggningen och tidpunkten för användningen av avfallet inom anläggningen för ändamål enligt 10 § 3 LSA (sluttäckning). I samband med överlåtelsen av anläggningen har driften av verksamheten övertagits av den nye ägaren.

text: Fråga har uppkommit om den som nu bedriver verksamheten på en avfallsanläggning har rätt att göra avdrag för avfallsskatten (nedan endast benämnd skatt) på avfall som avses i 10 § LSA, även om skattskyldigheten för avfallet inträdde under tid som verksamheten bedrevs av annan.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 1 § första stycket, 7 §, 8 § och 10 § LSA har följande lydelser.

text: 1 § första stycket

text: "Skatt (avfallsskatt) skall betalas till staten enligt denna lag för avfall som förs in till en avfallsanläggning där farligt avfall eller annat avfall till en mängd av mer än 50 ton per år slutligt förvaras (deponeras) eller förvaras under längre tid än tre år."

text: 7 §

text: "Skyldig att betala avfallsskatt är den som bedriver verksamheten på anläggningen."

text: 8 §

text: "Skyldigheten att betala avfallsskatt inträder i fall som avses i

text: 1. 1 § första stycket när avfall förs in till anläggningen,

text: 2. 1 § andra stycket när avfall uppkommer och i

text: 3. 6 § tredje stycket när åtgärden har slutförts. "

text: 10 §

text: "Den som är skattskyldig får göra avdrag för skatt på

text: 1. avfall som förts ut från anläggningen, dock inte lak- och reningsvatten och inte heller gas som har bildats vid nedbrytning av organiskt avfall,

text: 2. avfall som använts för driften av anläggningen,

text: 3. avfall som inom anläggningen använts för konstruktionsarbeten eller för att där åstadkomma en miljösäker deponering eller förvaring, dock inte när avfallet använts för mellantäckning.

text: 4. avfall enligt 3 § första stycket 1 a som är avsett att inom anläggningen användas för sluttäckning, om det förvaras skilt från annat avfall."

text: Nuvarande 10 § 1-3 LSA motsvarades vid ikraftträdandet av LSA den 1 januari 2000 av 10 § 1 a-c LSA. Avdragsmöjligheten i 10 § 4 LSA infördes den 1 januari 2003 (SFS 2002:998).

text: I författningskommentaren till 10 § första stycket 1 a LSA uttalades följande i

text: prop. 1998/99:84, s. 115

text: "Genom denna punkt uppnås att skatten endast belastar det avfall som slutligt deponeras på anläggningen.--- Endast sådant material som tagits upp till beskattning kan komma i fråga för avdrag."

text: I författningskommentaren till 10 § första stycket 1 b LSA uttalades följande i

text: prop. 1998/99:84, s. 115

text: "Det kan tänkas att en del av det material som kommer in på en avfallsanläggning och som tas upp till beskattning senare visar sig användbart i själva driften av anläggningen. För sådant material, som inte har kunnat undantas redan genom regeln i 6 § första stycket 1, skapas skattefrihet genom en avdragsmöjlighet."

text: I författningskommentaren till 10 § första stycket 1 c LSA uttalades följande i

text: prop. 1998/99:84, s. 116

text: "Under denna punkt medges skattefrihet för vissa material som den som bedriver deponeringsverksamheten använder för att sköta verksamheten på ett korrekt och ändamålsenligt sätt. Som framgått av avsnitt 11 avses härmed konstruktions- och anläggningsarbeten inom anläggningen, sluttäckning, stabilisering av askor o.dyl."

text: I

text: prop. 1998/99:84, s. 58

text: , uttalas följande angående avdrag enligt 10 § 1 c LSA.

text: "Regeringens förslag innebär att skattebefrielsen för material för konstruktionsarbeten m.m. medges först i och med att materialet faktiskt används för angivet ändamål.--- Regeringen anser dock att kontrollaspekter gör att skattebefrielsen bör inträda först när man vet att materialet använts på det sätt som motiverar befrielse."

text: I

text: prop. 2002/03:1

text: 187 görs följande uttalande avseende avdragsrätt enligt 10 § 4 LSA.

text: "Avdrag för skatt på avfall som är avsett för sluttäckning inom en avfallsanläggning skall medges redan när avfallet förs in till en skattepliktig anläggning, om det förvaras skilt från övrigt avfall och utgörs av jord, grus, lera, skiffer, kalkstoft, kalksten eller annan sten."

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Skattskyldig är, enligt 7 § LSA, den som bedriver verksamheten på anläggningen. Enligt 10 § LSA får den som är skattskyldig göra avdrag för skatten på visst avfall som förts ut från anläggningen eller som använts eller avses att användas på visst sätt. Skatteverket anser att den som bedriver verksamheten på anläggningen vid tidpunkten för de händelser som kan utgöra grund för avdrag enligt 10 § LSA är den som har rätt att göra avdrag.

text: Förarbetsuttalandena avseende avdragsrätt enligt 10 § LSA fokuserar på avfallet och för vilka ändamål skattebefrielse kan medges. Inga uttalanden görs om vad som ska gälla avseende avdragsrätten i de fall som driften av verksamheten på anläggningen övertas av någon annan under tidsperioden mellan tidpunkten för skattskyldighetens inträde och tidpunkten för de händelser som kan utgöra grund för avdragsrätt enligt 10 § LSA.

text: Skatteverket anser att det inte har någon betydelse för avdragsrätten enligt 10 § LSA att skattskyldigheten för det aktuella avfallet inträdde då någon annan bedrev verksamheten på anläggningen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 591256-07/111

status: upphävt

title: Husbåt i mervärdesskattehänseende

text: Nytt 2017-01-01

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagande Det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet, dnr

text: 131 558080-16/111

text: 1 Sammanfattning

text: En husbåt ska i mervärdesskattehänseende anses vara lös egendom om denna inte har fästs vid eller i marken på ett sådant sätt att den inte med lätthet kan flyttas. Skatteverket anser att stadigvarande förtöjning vid kaj och anslutning till el- och va-nätet normalt inte utgör omständigheter som medför att en husbåt ska anses som byggnad eller annan anläggning anbragd i eller ovan jord och därmed tillbehör till hamnfastigheten.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Fråga har ställts om husbåt ska anses vara fastighet i mervärdesskattehänseende. Detta har betydelse för eventuell mervärdesbeskattning när husbåten byggs och vid en försäljning.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Allmänt

text: Med vara förstås enligt

text: 1 kap. 6 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, materiella ting, bland dem fastigheter och gas, samt värme, kyla och elektrisk kraft.

text: I

text: 1 kap. 11 §

text: ML anges att med fastighet förstås

text: vad som enligt

text: jordabalken

text: utgör eller tillhör fastighet, dock inte egendom som avses i

text: 2 kap. 3 § jordabalken

text: (industritillbehör),

text: byggnader, ledningar, stängsel och liknande anläggningar som för stadigvarande bruk anbragts i eller ovan jord och som tillhör någon annan än ägaren till jorden, och

text: egendom som avses i

text: 2 kap. 2 § jordabalken

text: även om byggnaden tillhör annan än ägaren till jorden eller om egendomen tillförts byggnaden av någon annan än ägaren till byggnaden.

text: Materiella ting som inte är fastighet är lös egendom.

text: I artikel 12 punkt 2 i rådets direktiv (

text: ) om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdes-skattedirektivet, anges att med "byggnad" ska avses varje anläggning som anbragts på eller i marken.

text: Vad som utgör fartyg är inte definierat vare sig i ML eller i mervärdesskattedirektivet.

text: 3.2 Rättspraxis

text: EG-domstolen har i målet

text: , Maierhofer, uttalat att tolkningen av begreppet uthyrning av fastighet, och därmed indirekt vad som utgör fastighet, ska göras utifrån gemenskapsrättsliga begrepp och oberoende av den civilrättsliga tolkningen i en medlemsstat.

text: I det mål domstolen prövade var det byggnader, som vilade på betongsocklar och som anlagts på en betonggrund som gjutits på marken. Byggnaderna kunde monteras ned när hyresavtalet löpte ut för att senare återuppföras, vilket dock krävde åtta mans arbete under tio dagar. Domstolen uttalade att byggnader som består av konstruktioner som har fästs vid eller i marken och inte är enkla att montera ned eller flytta skall anses utgöra fast egendom. Det är emellertid inte nödvändigt att byggnaderna inte går att skilja från marken och hyresavtalets löptid är inte heller avgörande för bedömningen av om byggnaderna utgör lös eller fast egendom.

text: I målet

text: Kommissionen mot Frankrike har EG-domstolen förklarat att en medlemsstat inte har rätt att vid mervärdesbeskattningen behandla lös egendom som fastighet så att omsättningen av denna eller en upplåtelse därav undantas från skatteplikt.

text: Skatterättsnämnden har i förhandsbesked 2003-04-25 ansett att uthyrning av bostäder ombord på fartyg inte omfattas av undantaget i

text: 3 kap. 2 §

text: ML. Uthyrningen ansågs inte hänförlig till upp-låtelse av hyresrätt till fastighet.

text: De aktuella fartygen låg förtöjda vid kaj på "ett för fartyg normalt sätt", varmed bl.a. får förstås att de var förtöjda med trossar eller motsvarande samt att de var flytande. De skulle vidare vara anslutna till det allmänna elnätet och till kommunalt vatten och avlopp. Fartygen kunde inte förflytta sig för egen maskin men var i sådant funktionellt skick att de kunde bogseras till annan förtöjningsplats.

text: Regeringsrätten har i en dom 1978-01-30, RÅ 1978 not Aa 3, ansett att tyngre flytbryggor byggda på plats för vilka borttagandet därav uppgavs kräva rivning utgjorde fastighet vid mervärdesbeskattningen.

text: Regeringsrätten har i en dom 1998-10-16,

text: RÅ 1998 not 196

text: , ansett att bygglovsplikt förelåg för en husbåt, när fråga var om förankring av denna stadigvarande under en längre tid, oavsett om den brukades som bostad eller för demonstration.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Bestämmelserna i ML grundas på mervärdesskatte-direktivet och ska därför tolkas på ett sätt som är konformt med detta. Det innebär att vid tolkningen ska särskild hänsyn tas till de principer som finns nedlagda i direktivet och de vägledande domar som EG-domstolen lämnat på området.

text: I ML liksom i direktivet omfattas fastigheter av varubegreppet. Materiella ting som är varor, men inte fastighet är lös egendom. I direktivet definieras inte begreppet fast egendom uttryckligen, men i målet

text: har EG-domstolen uttalat vad som avses med begreppet. Av domen framgår också att bedömningen ska göras utifrån gemenskapsrättsliga begrepp och att denna inte är beroende av den civilrättsliga tolkningen i en medlemsstat av vad som utgör fast egendom. Enligt domen i målet

text: får vad som enligt EG-rätten utgör lös egendom inte i nationell tillämpning behandlas som fast egendom så att skattepliktiga omsättningar blir undantagna från skatteplikt.

text: Frågan om en husbåt är att anse som fastighet eller lös egendom får således avgöras med ledning av EG-domstolens uttalande om vad som utgör respektive inte utgör fastighet.

text: Detta innebär att en husbåt ska anses vara lös egendom om denna inte har fästs vid eller i marken på ett sådant sätt att den inte med lätthet kan flyttas. Skatteverket anser att stadigvarande förtöjning vid kaj och anslutning till el- och va-nätet normalt inte utgör omständigheter som medför att en husbåt ska anses som byggnad eller annan anläggning som anbragts i eller ovan jord och därmed tillbehör till hamnfastigheten. Det saknar också betydelse om bygglov krävs för förtöjning på avsedd plats.

text: Till grund för bedömningen vid mervärdesbeskattningen ska inte heller läggas vad Skatteverket har uttalat i skrivelser avseende fastighetstaxering och uppskovsavdrag om att husbåt i vissa fall kan betraktas som byggnad respektive ersättningsbostad om husbåten vid fastighetstaxeringen är ett småhus.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 592848-12/111

title: Uppskov - Ersättningsbostad och friköp av arrendetomt eller tomträtt

text: 1 Sammanfattning

text: Vid beräkning av uppskovsbeloppets storlek kan ersättning för friköp av tomtmark eller förvärv av ytterligare tomtmark till en tidigare förvärvad ersättningsbostad inte inräknas i ersättningen för ersättningsbostaden.

text: 2 Frågeställning

text: Vid förvärv av en ersättningsbostad förekommer det att köparen inom tidsramen för förvärv av ersättningsbostad kompletterar ett gjort förvärv med att friköpa den arrendetomt eller tomträtt som ersättningsbostaden står på. Det kan också vara fråga om förvärv av ytterligare tomtmark eller andra utökningar av den tidigare förvärvade ersättningsbostaden.

text: Kan utgifter för sådana tilläggsförvärv inräknas i ersättningen för ersättningsbostaden vid beräkning av uppskovsbeloppets storlek?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Uppskov med beskattning av kapitalvinst på en ursprungsbostad kan medges om säljaren förvärvar en ersättningsbostad och bosätter sig där (

text: 47 kap 2 § inkomstskattelagen

text: (IL)).

text: Som ersättningsbostad räknas en bostad som förvärvats tidigast under året före och senast under året efter det år då ursprungsbostaden säljs (

text: 47 kap. 5 a §

text: IL).

text: Uppskov får ske med kapitalvinsten ökad med eventuellt tidigare uppskovsbelopp, om ersättningen för ersättningsbostaden är minst lika stor som ersättningen för ursprungsbostaden (47 kap. 7 och 9 §§ IL). Ett uppskovsbelopp får dock inte överstiga 1 450 000 kr multiplicerat med den skattskyldiges andel av bostaden (

text: 47 kap. 8 §

text: IL)

text: I

text: 47 kap. 5 § inkomstskattelagen

text: (IL) anges att med ersättningsbostad avses bl.a. en tillgång som vid förvärvet är;

text: småhus med mark som är småhusenhet,

text: småhus på annans mark,

text: småhus med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet,

text: tomt om där uppförs ett småhus som avses i 1 eller 3.

text: Ersättningen för ersättningsbostaden ska ökas med utgifter för ny-, till- eller ombyggnad som sker under viss tid efter förvärvet av fastigheten (47 kap. 13 §§ IL) samt med utgifter för lagfart (

text: 47 kap. 12 §

text: IL).

text: Av

text: RÅ 1990 ref 36

text: framgår att varje uppskovsbeslut kan avse endast en taxeringsenhet eller sådan del av en taxeringsenhet som kapitalvinstbeskattas för sig och att för varje uppskovsbeslut ska i princip ersättningsbostaden på motsvarande sätt utgöras av en taxeringsenhet eller del av sådan.

text: I

text: RÅ 2010 ref 55

text: (II) har endast en av två samtidigt köpta bostadsrätter ansetts kunna utgöra en ersättningsbostad även att bostadsrätterna i praktiken var en gemensam bostad. Högsta förvaltningsdomstolen anger i domen att en grundläggande princip vid kapitalvinstbeskattningen är att varje enskild tillgång behandlas för sig och att ett omkostnadsbelopp måste fastställas för varje sådan tillgång. Om ett gemensamt pris har åsatts flera tillgångar som förvärvas tillsammans måste köpeskillingen fördelas på de enskilda tillgångarna. Vad nu sagts innebär att varje privatbostadsrätt, eller ideell andel därav, utgör en kapitalvinstbeskattad tillgång även om den förvärvas tillsammans med en annan privatbostadsrätt till ett gemensamt pris. Domstolen refererar till

text: RÅ 1990 ref 36

text: och anger att en analog tillämpning av rättsfallet leder till att endast en privatbostadsrätt kan utgöra ersättningsbostad enligt ett uppskovsbeslut. Två lägenheter upplåtna med bostadsrätt enligt skilda avtal kan därför – även om de utformats och fungerar som en bostad – inte utgöra en ersättningsbostad i den mening som avses i

text: 47 kap. 5 §

text: IL.

text: 4 Bedömning

text: Uppskovsreglerna är utformade så att kapitalvinsten på en tidigare bostad ska kopplas samman med förvärvet av en viss ny bostad. När det gäller fastigheter ska den nya bostaden vara en taxeringsenhet eller del av en taxeringsenhet av de slag som anges i

text: 47 kap. 5 §

text: IL. Varje taxeringsenhet eller del av taxeringsenhet räknas som en tillgång och som framgår av nämnda domar från Högsta förvaltningsdomstolen ska varje enskild tillgång behandlas för sig. Endast en förvärvad tillgång kan utgöra en ersättningsbostad och grunda rätt till avdrag för uppskovsbelopp. Förvärvas exempelvis två småhusenheter för att användas som en bostad kan således endast en av dessa utgöra en ersättningsbostad.

text: I 47 kap. 5 § anges att med ersättningsbostad avses en tillgång som vid förvärvet är av visst slag. Vad som är den enskilda tillgången, dess slag och omfattning avgörs således på förvärvsdagen. Det är alltså tillgången denna dag som avgränsar vad som är ersättningsbostaden för en viss ursprungsbostad. Efterkommande kompletteringar och utökningar av den förvärvade tillgången kan följaktligen inte retroaktivt förändra eller inrymmas i den tillgång som existerar på förvärvsdagen och som utgör ersättningsbostaden. Detta innebär att ersättningar för friköp av tomtmark som disponeras genom arrende eller tomträtt samt andra tillskottsförvärv av tomtmark, servitut eller nyttjanderätter inte kan ingå i ersättningen för förvärvet av ersättningsbostaden.

text: Utgifter för förbättringar av ersättningsbostaden ska dock öka på ersättningen för ersättningsbostaden om utgifterna avser ny-, till- eller ombyggnad under viss tid efter förvärvet av fastigheten (47 kap. 13 §§ IL). Förbättringar av fastigheten genom förvärv av tomtmark är emellertid inte att jämställa med ny-, till- eller ombyggnad.

text: Vad som här anges begränsar inte möjligheten att lägga samman ersättningar avseende förvärv av s.k. ideella andelar i en och samma ersättningsbostad. Köparen kan först förvärva en s.k. ideell andel av hela ersättningsbostaden och därefter förvärvas ytterligare en andel av samma ersättningsbostad. Förvärven får då betraktas som ett förvärv av en och samma ersättningsbostad om de sker inom den tidsperiod som gäller för anskaffning av ersättningsbostaden. Det innebär att ersättningarna får läggas samman och anses utgöra ersättningen för ersättningsbostaden (Skatteverkets ställningstagande 2008-06-19, dnr

text: 131 337970-08/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 592997-12/111

title: Beskattning av en marknadsnoterad utländsk räntefond i inkomstslaget kapital

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att det strider mot EUF-fördraget att ha olika regler för hur en förlust på en marknadsnoterad andel i en svensk respektive en utländsk räntefond ska beskattas. Även förluster på marknadsnoterade andelar i utländsk räntefond är därför avdragsgilla i inkomstslaget kapital med hela beloppet utan reducering till 70 procent.

text: 2 Frågeställning

text: Förlust på en marknadsnoterad andel i en investeringsfond som bara innehåller fordringar i svenska kronor (svensk räntefond) är avdragsgill till 100 procent. Motsvarande regel finns inte för förluster på marknadsnoterade investeringsfonder som bara innehåller fordringar i utländsk valuta eller som både innehåller fordringar i svensk och utländsk valuta (utländsk räntefond).

text: Frågan är om detta strider mot reglerna om fria kapitalrörelser i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Andel i en investeringsfond är en delägarrätt (

text: 48 kap. 2 §

text: IL).

text: Kapitalförlust på marknadsnoterade andelar i investeringsfonder som bara innehåller svenska fordringsrätter ska dras av i sin helhet (

text: 48 kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL).

text: Kapitalförlust på andra marknadsnoterade delägarrätter än sådana som avses i 21 § ska dras av i sin helhet mot kapitalvinster på sådana tillgångar (

text: 48 kap. 20 §

text: IL). Överskjutande kapitalförlust är avdragsgill till 70 procent enligt

text: 48 kap. 20 a §

text: IL.

text: Alla restriktioner för kapitalrörelser och betalningar mellan medlemsstater är förbjudna (artikel

text: och

text: i EUF-fördraget). Motsvarande bestämmelser finns inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (artikel 40 EES-fördraget). Alla restriktioner för kapitalrörelser och betalningar mellan medlemsstater och tredje land är också förbjudna (artikel 63.1 och 2. i EUF-fördraget).

text: Högsta förvaltningsdomstolen har ansett att regeln om kvotering till 70 procent av förluster på skulder i utländsk valuta strider mot EUF-fördragets bestämmelser om fria kapitalrörelser och att den inte kunde rättfärdigas (

text: RÅ 2009 ref. 33

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Rättslig bedömning

text: Skatteverket anser att regeln i 48 kap. 21 § strider mot EU-rätten eftersom en förlust på en andel i en marknadsnoterad utländsk räntefond ska reduceras till 70 procent medan hela förlusten är avdragsgill på en motsvarande marknadsnoterad svensk räntefond. Detta innebär att hela förlusten på en marknadsnoterad utländsk räntefond är avdragsgill.

text: Skatteverket har tidigare i ställningstagandet Avdrag för förlust på marknadsnoterade fordringsrätter i utländsk valuta ansett att avdrag ska medges utan reducering till 70 procent för förluster på marknadsnoterade fordringsrätter i utländsk valuta.

text: Skatteverket har också skrivit ställningstagandet Vad avses med utländska investeringsfonder vid tillämpning av

text: inkomstskattelagen

text: , lagen om investeringssparkonto och

text: kupongskattelagen

text: ? avsnitt 4.4.

text: Både kontraktsrättsliga fonder, trust fonder och associationsrättsliga fonder kan jämställas med en svensk investeringsfond. Skatteverket anser bl.a. att samtliga fonder som har tillstånd enligt UCITS IV-direktivet är en utländsk motsvarighet till en svensk investeringsfond oavsett vilken legal form fonden har.

text: En vanlig fondplacering är i s.k. SICAV:er. Skatteverket anser bl.a. att en SICAV som uppfyller UCITS IV-direktivets krav får anses motsvara en svensk investeringsfond. Detta innebär att en kapitalförlust på en sådan marknadsnoterad SICAV som bara innehåller fordringar, svenska och/eller utländska, också är avdragsgill till 100 procent.

text: 4.2 Hantering i deklarationen

text: En andel i en investeringsfond är en delägarrätt enligt

text: 48 kap 2 §

text: IL. Vinster och förluster på marknadsnoterade andelar i en investeringsfond får kvittas mot bl.a. vinster och förluster på aktier och andra marknadsnoterade delägarrätter t.ex. aktieindexobligationer, aktieoptioner m.m. En försäljning av andelar i en marknadsnoterad investeringsfond redovisas därför under avsnitt A på blankett K4. Om man däremot säljer en andel i en fond enligt 48 kap 21 § (marknadsnoterad svensk räntefond) ska försäljningen redovisas under avsnitt C på blankett K4.

text: Även om en regel i den interna rätten strider mot EU-rätten har man rätt att bli beskattad enligt den interna rätten om man vill. För de som säljer en marknadsnoterad utländsk räntefond med vinst är det ofta mer fördelaktigt att redovisa försäljningen som en delägarrätt under avsnitt A på K4:an. Då kan vinsten i större utsträckning kvittas mot en förlust som annars skulle reduceras till 70 procent. Kontrolluppgift kommer att lämnas som tidigare. Det innebär att vinster och förluster på marknadsnoterade utländska räntefonder kommer att förtryckas som försäljning av delägarrätter. Vill deklaranten att en marknadsnoterad utländsk räntefond ska beskattas enligt samma regler som en marknadsnoterad svensk räntefond kan han välja att flytta redovisningen av fonden från avsnitt A till avsnitt C på blankett K4 i deklarationen.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 593610-07/111

title: Undantaget rörande periodiska medlemsblad eller periodiska personaltidningar

text: Nytt: 2010-12-13

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Undantagen för periodiska medlemsblad och periodiska personaltidningar, dnr

text: 131 729629-10/111

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att en periodisk publikation som ges ut av ett servicebolag till en sammanslutning kan omfattas av undantaget från skatteplikt i

text: 3 kap. 13 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Med periodiskt medlemsblad förstås en periodisk publikation som utges av en sammanslutning eller en organisation och som i princip är avsedd för dess medlemmar, medlemmars anställda eller till medlemmarna direkt eller indirekt anslutna organisationer. Den omständigheten att en sådan publikation utges av ett serviceorgan för sammanslutningen medför inte att publikationen förlorar sin karaktär av medlemsblad. (Handledning för mervärdesskatt 2007 s. 968 f.).

text: Skatterättsnämnden har i ett förhandsbesked 20050616 ansett att en publikation inte utgör ett periodiskt medlemsblad enligt

text: 3 kap. 13 §

text: ML efter det att ett fristående bolag har övertagit utgivningen av publikationen.

text: Frågan är om ovan nämnt förhandsbesked innebär någon ändring när en sammanslutning gett i uppdrag åt ett servicebolag att för sammanslutningen hantera utgivningen.

text: Denna skrivelse behandlar inte en framställares tillhandahållande till utgivaren, dvs. sådana tillhandahållanden som kan omfattas av

text: 3 kap. 19 § första stycket 2

text: ML.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Enligt

text: 3 kap. 13 §

text: ML ska från skatteplikt undantas omsättning av periodiska medlemsblad eller periodiska personaltidningar när en sådan publikation tillhandahålls någon gratis eller mot ersättning tillhandahålls utgivaren, medlemmar eller anställda.

text: Något undantag som motsvarar

text: 3 kap. 13 §

text: ML finns inte i

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet, eller i gemenskapsrätten i övrigt.

text: Regeringsrätten har 1989 fastställt ett förhandsbesked lämnat av Riksskatteverkets nämnd för rättsärenden rörande periodiskt medlemsblad,

text: RÅ 1989 not. 278

text: . Förhandsbeskedet innebär att ett handelsbolag, som utgjorde ett servicebolag för två föreningar, tillhandahöll ett periodiskt medlemsblad. Handelsbolaget, dvs. servicebolaget, hade till ändamål att tillhandahålla information på revisions-, redovisnings- och skatteområdena samt angränsande ämnesområden för i första hand föreningarnas, dvs. handelsbolagets ägares, medlemmars och de anställdas behov. Riksskatteverkets nämnd för rättsärenden konstaterade att tidningen är undantagen från skatteplikt till den del upplagan tillhandahölls medlemmar i föreningarna. Undantaget från skatteplikt omfattar den del av upplagan som tillhandahålls medlem, antingen mot serviceavgift eller mot särskilt vederlag, för internt bruk i medlemmars verksamhet.

text: Enligt

text: prop. 1993/94:99 s. 154

text: har bestämmelserna rörande skattefrihet för vissa publikationer överförts utan någon ändring. I

text: SOU 1994:88

text: har uppmärksammats att bestämmelsen i bland annat nuvarande

text: 3 kap. 3 §

text: ML inte överensstämmer med mervärdesskattedirektivet. Bestämmelsen i

text: 3 kap. 13 §

text: ML har inte behandlats i

text: prop. 1994/95:57

text: , dvs. den proposition som föregick ändringarna inför inträdet i EU, trots att det i utredningen som föregick propositionen framkom att bestämmelsen inte överensstämde med gemenskapsrätten. Bestämmelsen kvarstår därför efter Sveriges inträde i EU.

text: Skatterättsnämnden har den 16 juni 2005 meddelat ett förhandsbesked som innebär att undantaget från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 13 §

text: ML inte gäller om ett fristående bolag inte kan tillhandahålla sådana periodiska medlemsblad som avses i bestämmelsen. Enligt nämndens mening är en grundläggande förutsättning för att

text: 3 kap. 13 §

text: ML ska kunna bli tillämplig att det föreligger ett medlemsförhållande. Något sådant medlemsförhållande förelåg inte i ärendet.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Vid inträdet i EU har lagstiftaren låtit undantaget som finns i

text: 3 kap. 13 §

text: ML kvarstå trots att ett motsvarande undantag saknas i mervärdesskattedirektivet. Lagstiftaren har i

text: prop. 1993/94:99

text: angett att tidigare lagstiftning överförts i dess helhet till ny lagstiftning och någon ändring i samband med inträdet i EU har inte gjorts av lagstiftaren. Skatteverket gör den tolkningen att lagstiftaren ansett att

text: 3 kap. 13 §

text: ML i dess nuvarande lydelse ska tolkas på samma sätt som bestämmelsen tolkades före inträdet i EU.

text: Regeringsrätten har ansett att ett handelsbolag som utgjorde ett servicebolag för två föreningar kunde omfattas av undantaget från skatteplikt som numera finns i

text: 3 kap. 13 §

text: ML, se

text: RÅ 1989 not. 278

text: . Servicebolaget var helägt av två olika föreningar. Servicebolaget skulle verka för att dessa föreningars medlemmar och anställda skulle erhålla viss information.

text: Med hänsyn till att lagstiftaren inte ansett att någon ändring skulle ske av

text: 3 kap. 13 §

text: ML i samband med införandet av ML den 1 juli 1994 eller i samband med inträdet i EU anser Skatteverket att ett servicebolag till en sammanslutning även fortsättningsvis kan tillhandahålla periodiska medlemsblad skattefritt med stöd av

text: 3 kap. 13 §

text: ML.

text: Skatteverket anser inte att rättsläget ändrats på grund av vad Skatterättsnämnden angett i förhandsbesked meddelat den 16 juni 2005. Det var i det ärendet inte fråga om ett servicebolag till en sammanslutning utan det var fråga om ett helt fristående bolag. Ett servicebolags tillhandahållande har således inte varit föremål för bedömning i Skatterättsnämnden och med hänsyn till detta anser Skatteverket att ett sådant tillhandahållande även fortsättningsvis ska kunna omfattas av

text: 3 kap. 13 §

text: ML.

text: Skatteverket anser att med ett servicebolag till en sammanslutning förstås i detta sammanhang ett bolag som ägs av sammanslutningen eller av dess medlemmar. Vidare ska bolagets verksamhet bestå i att tillhandahålla varor eller tjänster inom sammanslutningens verksamhetsområde. Bolaget ska således antingen tillhandahålla varor och tjänster till sammanslutningen eller tillhandahålla sådana varor och tjänster som sammanslutningen annars skulle tillhandahålla.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 594230-10/111

title: Förskott vid ändrade omsättningslandsregler

text: Detta ställningstagande har ersatts av ställningstagande daterat 2014-06-09, (dnr

text: 131 215002-14/111

text: 1 Sammanfattning

text: Ett av villkoren för att omsättning av en tjänst ska medföra skattskyldighet till mervärdesskatt är att tjänsten är omsatt inom landet. Vid betalning i förskott för en beställd tjänst innebär det att

text: om ett förskott betalas för en tjänst som är omsatt utomlands när den tillhandahålls ska någon svensk mervärdesskatt inte redovisas på förskottet.

text: om ett förskott betalas för en tjänst som är omsatt inom landet när den tillhandahålls ska svensk mervärdesskatt redovisas på förskottsbeloppet.

text: Det har vid bestämmande av omsättningsland ingen betydelse var tjänsten skulle ha varit omsatt vid den tidpunkt då förskottet erhålls.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Riksdagen har den 3 december 2009 beslutat om nya bestämmelser i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, rörande omsättningsland för tjänster. De nya bestämmelserna utgör en anpassning av ML till

text: rådets direktiv 2008/8/EG

text: . Flertalet ändringar har trätt i kraft den 1 januari 2010. Vissa bestämmelser rörande bl.a. kulturella, idrottsliga och vetenskapliga verksamheter träder i kraft den 1 januari 2011. Vissa bestämmelser rörande uthyrning av transportmedel träder i kraft den 1 januari 2013.

text: Det har ställts en fråga om hur omsättningsland för bl.a. mässtjänster ska bedömas när förskott för tjänsterna erhålls under 2010 men tjänsterna ska tillhandahållas först under 2011.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Mervärdesskattelagens

text: bestämmelser

text: Enligt

text: 1 kap. 3 § första stycket

text: ML inträder skyldigheten att betala skatt enligt 1 § när varan har levererats eller tjänsten har tillhandahållits eller när varan eller tjänsten har tagits i anspråk genom uttag, om inte annat följer av andra stycket eller3 a , 3 b, 4 eller5 a§.

text: Av

text: 1 kap. 3 § andra stycket

text: ML framgår att om den som omsätter varan eller tjänsten får ersättning helt eller delvis för en beställd vara eller tjänst före den tidpunkt som avses i första stycket, inträder skattskyldigheten när ersättningen inflyter kontant eller på annat sätt kommer den som omsätter varan eller tjänsten till godo. Detta gäller endast om omsättningen är skattepliktig när ersättningen kommer den som omsätter varan eller tjänsten till godo.

text: Enligt

text: 5 kap. 1 § första stycket

text: ML anses omsättning som omsättning utomlands om den inte ska anses som omsättning inom landet enligt 5 kap. 12-16 §§ ML eller

text: 9 b kap. 4 § första stycket

text: ML.

text: Enligt huvudregeln i

text: 5 kap. 5 §

text: ML är en tjänst som tillhandahålls en näringsidkare som agerar i denna egenskap omsatt inom landet, om näringsidkaren antingen har sätet för sin ekonomiska verksamhet i Sverige eller har ett fast etableringsställe här och tjänsten tillhandahålls detta. Om näringsidkaren varken här eller utomlands har ett sådant säte eller fast etableringsställe är tjänsten omsatt inom landet, om näringsidkaren är bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige. En tjänst är inte omsatt inom landet om den tillhandahålls ett fast etableringsställe som näringsidkaren har utomlands.

text: Enligt

text: 5 kap. 11 § första stycket

text: ML är tjänster i samband med en aktivitet som anges i andra stycket omsatta inom landet, om aktiviteten faktiskt äger rum i Sverige. Detsamma gäller till dessa tjänster underordnade tjänster och tjänster som tillhandahålls av den som organiserar aktiviteten.

text: Första stycket gäller en aktivitet som är

text: kulturell,

text: konstnärlig,

text: idrottslig,

text: vetenskaplig,

text: pedagogisk,

text: av underhållningskaraktär, eller

text: liknande dem som anges i 1-6, såsom mässor och utställningar.

text: Bestämmelserna motsvarar

text: artikel 53 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet.

text: Sedan den 1 januari 2011 har

text: 5 kap. 11 § första stycket

text: ML följande lydelse.

text: "Tjänster som tillhandahålls någon som inte är näringsidkare i samband med en aktivitet som anges i andra stycket är omsatta inom landet, om aktiviteten faktiskt äger rum i Sverige. Detsamma gäller till dessa tjänster underordnade tjänster och tjänster som tillhandahålls av den som organiserar aktiviteten."

text: Från och med den 1 januari 2011 införs en ny 5 kap.11 a§ ML. Enligt första stycket är en tjänst i form av tillträde till evenemang som anges i andra stycket och tillhandahålls en näringsidkare omsatt inom landet, om evenemanget faktiskt äger rum i Sverige. Detsamma gäller tjänster i anknytning till tillträdet.

text: Första stycket gäller evenemang som är

text: kulturella,

text: konstnärliga,

text: idrottsliga,

text: vetenskapliga,

text: pedagogiska,

text: av underhållningskaraktär, eller

text: Bestämmelserna motsvarar artiklarna 53 och 54.1 i mervärdesskattedirektivet i dess lydelse från och med den 1 januari 2011.

text: I

text: 13 kap. 6 §

text: ML finns allmänna bestämmelser om redovisning av utgående skatt. Där framgår att den som är skattskyldig för egen omsättning och som tar emot en förskotts- eller a conto-betalning ska redovisa utgående skatt för den redovisningsperiod under vilken sådan betalning har tagits emot. Om det är förvärvaren av varan eller tjänsten som är skattskyldig ska utgående skatt redovisas för den redovisningsperiod under vilken förskotts- eller a conto-betalning har lämnats.

text: 3.2 Mervärdesskattedirektivets bestämmelser

text: Enligt

text: artikel 62 i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet, avses med

text: 1. beskattningsgrundande händelse: den händelse genom vilken de rättsliga villkoren för att mervärdesskatt ska bli utkrävbar är uppfyllda,

text: 2. mervärdesskattens utkrävbarhet: att staten enligt lag får rätt att vid en given tidpunkt kräva skatt från den person som är betalningsskyldig för skatten; detta hindrar inte att tidpunkten för betalning får skjutas upp.

text: Enligt artikel 63 i mervärdesskattedirektivet inträffar den beskattningsgrundande händelsen och mervärdesskatt blir utkrävbar vid den tidpunkt då leveransen av varorna eller tillhandahållandet av tjänsterna äger rum.

text: Förskottsbetalningar regleras särskilt i artikel 65 i mervärdesskattedirektivet. Där framgår att om förskottsbetalningar görs innan leveransen av varorna eller tillhandahållandet av tjänsterna äger rum, ska mervärdesskatten på förskottsbetalningen vara utkrävbar vid mottagandet av betalningen och på det mottagna beloppet.

text: 3.3 EU-domstolens praxis

text: EU-domstolen har uttalat sig om mervärdesskattens utkrävbarhet vid förskottsbetalningar i

text: , BUPA Hospitals. För att skatten ska kunna tas ut i ett sådant fall måste samtliga omständigheter avseende skattskyldighetens inträde (all the relevant information concerning the chargeable event) redan vara kända och varorna och tjänsterna således ha angetts med precision vid tidpunkten för betalning i förskott (punkten 48).

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: De nya bestämmelserna i 5 kap. 11 § och 11a §§ ML träder i kraft den 1 januari 2011. Reglerna innebär inte någon förändring när de uppräknade tjänsterna tillhandahålls någon som inte är näringsidkare. Däremot innebär reglerna en förändring när de uppräknade tjänsterna tillhandahålls en näringsidkare som agerar i denna egenskap. Tjänsterna omfattas då av huvudregeln i

text: 5 kap. 5 §

text: ML. För tillträde till sådana evenemang som anges i den nya 5 kap.11 a§ ML gäller dock fortfarande att tjänsten är omsatt inom landet om evenemanget äger rum i Sverige.

text: Om förskott betalas under 2010 för t.ex. mässtjänster som ska tillhandahållas först under 2011, uppkommer frågan om förskottet ska beläggas med svensk mervärdeskatt.

text: Enligt såväl ML som mervärdesskattedirektivet inträder skyldigheten att betala skatt normalt när tjänsten tillhandahålls, dvs. samtidigt som den beskattningsgrundande händelsen. Vid förskottsbetalningar inträder dock skyldigheten att betala skatt vid mottagandet av betalningen och på det mottagna beloppet. En förutsättning för att skattskyldigheten ska inträda redan när betalningen mottas är att varorna eller tjänsterna har angetts med precision vid tidpunkten för förskottsbetalningen.

text: Ett av villkoren för att omsättning av en tjänst ska medföra skattskyldighet enligt ML är att tjänsten är omsatt inom landet. Enligt Skatteverkets uppfattning ska frågan om omsättningsland avgöras utifrån förhållandena vid den tidpunkt då en tjänst tillhandahålls, dvs. vid tidpunkten för den beskattningsgrundande händelsen. Om ett förskott erhålls för en beställd tjänst som är omsatt utomlands när den tillhandahålls ska någon svensk mervärdesskatt inte redovisas på förskottet. Om ett förskott erhålls för en beställd tjänst som är omsatt inom landet när den tillhandahålls ska svensk mervärdesskatt redovisas på förskottsbeloppet. Bedömning av omsättningsland ska således göras utifrån de regler som gäller vid tidpunkten för det faktiska tillhandahållandet av tjänsten och inte utifrån de regler som gäller vid tidpunkten för förskottsbetalningen.

text: Exempel 1

text: En svensk näringsidkare betalar i november 2010 ett förskott till en tysk näringsidkare för att delta som utställare vid en mässa som ska äga rum i Tyskland under 2011. Enligt de regler som gäller när tjänsten ska tillhandahållas, dvs. under 2011, är tjänsten omsatt inom landet enligt

text: 5 kap. 5 §

text: ML. Den svenske näringsidkaren ska därför betala mervärdesskatt på förskottsbeloppet. Mervärdesskatten ska redovisas för den redovisningsperiod under vilken förskottet lämnas.

text: Exempel 2

text: En dansk näringsidkare betalar i november 2010 ett förskott till en svensk näringsidkare för att delta som utställare vid en mässa som ska äga rum i Sverige under 2011. Enligt de regler som gäller när tjänsten ska tillhandahållas, dvs. under 2011, är tjänsten inte omsatt inom landet enligt

text: 5 kap. 5 §

text: ML, utan är omsatt utomlands enligt

text: 5 kap. 1 §

text: ML. Den svenske näringsidkaren ska därför inte betala mervärdesskatt på det erhållna förskottsbeloppet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 595240-06/111

title: Jämkning av ingående mervärdesskatt när särskild handling inte utfärdats eller är ofullständig

text: Nytt: 2023-05-12

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-05-12 , dnr

text: 1 Sammanfattning

text: En överlåtare av en fastighet som, i samband med att jämkningsskyldigheten för ingående skatt övergår till förvärvaren, inte lämnar uppgifter i särskild jämkningshandling ska själv fullgöra denna jämkningsskyldighet när en jämkningsgrundande händelse senare inträffar. Detta gäller även om fastigheten överlåtits i flera led efter den ursprungliga överlåtelsen vid vilken uppgifter inte lämnades.

text: Skatteverket anser också att sådana brister i överlämnad jämkningshandling att en förvärvare inte kan fullgöra sin jämkningsskyldighet innebär att denna skyldighet ska fullgöras av överlåtaren.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: En frivilligt skattskyldig fastighetsägare (A) har genomfört sådana åtgärder på sin fastighet att den utgör en investeringsvara. Fastigheten överlåts till en förvärvare (B) som är skattskyldig för mervärdesskatt och ska använda fastigheten i egen skattepliktig verksamhet. Den frivilliga skattskyldigheten upphör därför vid överlåtelsen men jämkningsskyldigheten övergår enligt

text: 8 a kap. 12 §

text: ML till förvärvaren (B) eftersom parterna inte avtalar om något annat. Överlåtaren (A) överlämnar dock inte en sådan jämkningshandling till B som föreskrivs i

text: 8 a kap. 15 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML.

text: Förvärvaren B överlåter senare i sin tur fastigheten till en förvärvare (C) som visserligen är skattskyldig för mervärdesskatt men endast till 12 % för den verksamhet som bedrivs i fastigheten. B upplyser vid denna senare försäljning C om att A vid sin försäljning inte överlämnat någon jämkningshandling till B.

text: A har tillgodofört sig fullt avdrag för ingående skatt vid förvärvet av investeringsvaran. Efter två överlåtelser, fortfarande inom korrigeringstiden, finns denna investeringsvara hos C som använder tillgången i en verksamhet som medför skattskyldighet endast till 12 %.

text: Vem blir jämkningsskyldig för den ändrade användningen av investeringsvaran A, B, C eller inte någon alls?

text: Det har också väckts frågor om vad som gäller för fullgörande av jämkningsskyldigheten i de fall en jämkningshandling visserligen utfärdas men denna innehåller sådana brister att köparen inte kan fullgöra sin jämkningsskyldighet med ledning av de uppgifter som framgår av handlingen.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av

text: 8 a kap. 1 §

text: ML framgår att avdrag för ingående skatt hänförlig till förvärv eller import av investeringsvaror ska jämkas enligt bestämmelserna i

text: 8 a kap.

text: ML om användningen av varan ändras efter förvärvet eller om varan överlåts.

text: En investeringsvara kan till exempel utgöras av en fastighet som varit föremål för ny-, till- eller ombyggnad, om den ingående skatten på kostnaden för denna åtgärd uppgår till minst 100 000 kronor (

text: 8 a kap. 2 § första stycket 2

text: ML). Har under ett beskattningsår mer än en åtgärd företagits ska vid tillämpning av beloppsgränsen åtgärderna läggas samman (

text: 8 a kap. 2 § andra stycket

text: ML).

text: I

text: 8 a kap. 4 §

text: ML anges att om inte annat följer av 5 § eller 11-14 §§, ska jämkning ske i följande fall:

text: 1. om användningen av en investeringsvara vars förvärvande helt eller delvis medfört avdragsrätt för ingående skatt ändras på så sätt att avdragsrätten minskar,

text: 2. om användningen av en investeringsvara vars förvärvande inte medfört rätt till avdrag för ingående skatt eller endast delvis medfört sådan rätt ändras på så sätt att avdragsrätten ökar,

text: 3. om en annan investeringsvara än en fastighet avyttras och omsättningen är skattepliktig, under förutsättning att förvärvet av varan endast delvis medfört avdragsrätt,

text: 4. om en fastighet överlåts under förutsättning att avdrag gjorts för ingående skatt på kostnader för ny-, till- eller ombyggnad som avses i 2 § första stycket 2 eller 4,

text: 5. om en fastighet som avses i 2 § första stycket 3 överlåts eller,

text: 6. om en fastighetsägare, bostadsrättshavare eller hyresgäst försätts i konkurs, under förutsättning att han haft rätt till avdrag för ingående skatt som hänför sig till kostnader för investeringsvaror som avses i 2 § första stycket 2, 3 eller 4.

text: Av

text: 8 a kap. 6 §

text: ML framgår att avdrag för ingående skatt ska jämkas endast när användningen av en investeringsvara har förändrats eller överlåtelse skett inom viss tid (korrigeringstiden). Denna tid är 10 år när det gäller fastigheter.

text: Enligt

text: 8 a kap. 7 §

text: ML ska, vid ändrad användning av en investeringsvara, avdrag för ingående skatt jämkas varje räkenskapsår under återstoden av korrigeringstiden.

text: Av

text: 8 a kap. 10 §

text: ML framgår att om avdrag för ingående skatt ska jämkas till följd av ändrad användning ska avdragsrätten under jämkningsåret bestämmas med ledning av förhållandena vid utgången av året.

text: Enligt

text: 8 a kap. 12 §

text: ML ska vid överlåtelse av fastighet i annat fall än som avses i 11 § förvärvaren överta överlåtarens rättighet och skyldighet att jämka avdrag för ingående skatt, under förutsättning att förvärvaren är skattskyldig enligt ML eller har rätt till återbetalning enligt 10 kap. 9, 11 eller 12 § ML. Detta gäller dock inte om överlåtaren och förvärvaren har träffat avtal om att överlåtaren ska jämka.

text: Om förvärvaren övertar rättighet och skyldighet att jämka ska överlåtaren inte till följd av överlåtelsen jämka avdrag för ingående skatt. Vad nu sagts gäller dock inte jämkning på grund av ändringar som inträffat under överlåtarens innehavstid.

text: Överlåtaren ska fullgöra skyldighet att jämka som uppstått på grund av att förvärvaren ändrat användningen av fastigheten eller överlåtit den

text: 1. om överlåtaren dragit av ingående skatt och inte tagit upp den i sådan handling som avses i 15 §, eller

text: 2. om överlåtaren inte lämnat uppgift om handling som avses i 16 §.

text: Av

text: 8 a kap. 15 §

text: ML framgår att vid överlåtelse av en investeringsvara som medför att förvärvaren ska överta överlåtarens rättighet och skyldighet att jämka avdrag för ingående skatt ska överlåtaren utfärda en handling i pappersform eller i elektronisk form som innehåller de uppgifter som framgår av 17 §.

text: Om överlåtaren efter utfärdandet av denna handling fått förändrad ingående skatt eller avdragsrätt för denna, ska överlåtaren utfärda en kompletterande handling avseende denna ändring.

text: Enligt

text: 8 a kap. 16 §

text: ML gäller att om överlåtaren innehar en handling som utfärdats enligt 15 § av en tidigare ägare till en investeringsvara och som innehåller uppgifter av betydelse för förvärvarens rätt och skyldighet att jämka, ska en kopia av handlingen överlämnas till förvärvaren.

text: Enligt

text: 8 a kap. 17 §

text: ML ska en handling som utfärdas enligt 15 § innehålla uppgifter om

text: 1. den ingående skatt som hänför sig till överlåtarens förvärv av investeringsvaran eller ny-, till- eller ombyggnad av fastighet, hyresrätt eller bostadsrätt,

text: 2. den del av denna skatt som överlåtaren efter eventuell jämkning gjort avdrag för,

text: 3. vid vilka tidpunkter förvärven och avdragen har skett,

text: 4. uppgift om handling som avses i 16 §,

text: 5. överlåtarens och förvärvarens namn och adress eller någon annan uppgift genom vilken de kan identifieras,

text: 6. transaktionens art,

text: 7. överlåtarens registreringsnummer till mervärdesskatt eller, då denne inte är registrerad, person- eller organisationsnummer om det finns ett sådant och annars en likvärdig uppgift, och

text: 8. övrigt som kan ha betydelse för bedömningen av skattskyldigheten och förvärvarens avdragsrätt eller rätt till återbetalning.

text: Avser handlingen överlåtelse av en fastighet ska även uppgift lämnas om hur den ingående skatten fördelar sig mellan olika delar av fastigheten.

text: Förarbetena till bestämmelserna i

text: 8 a kap. 12 §

text: ML återfinns i proposition 1999/2000:82. Av s. 105 ff framgår följande:

text: "Enligt regeringens uppfattning är det emellertid just kravet på inbetalning av skatt åtföljd av ett avdrag hos förvärvaren, som kan framkalla en återbetalning av skatt till honom, som är den avgörande nackdelen med det nuvarande systemet. Kravet framstår i många fall som onödigt, framför allt då förvärvaren har full rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt i verksamheten."

text: "För att förvärvaren skall kunna fullgöra den jämkningsskyldighet som han övertagit från överlåtaren måste förvärvaren få tillgång till uppgifter om storleken av den ingående skatten, förvärvstidpunkten, inträffade förändringar av verksamheten m.m. som har betydelse för jämkningsskyldigheten.

text: Regeringen instämmer i vad Föreningen Auktoriserade Revisorer framfört om att det bör regleras vad som inträffar i ett fall då överlåtaren underlåter att lämna något intyg eller utelämnar viss avdragen ingående skatt. Förvärvaren kan svårligen kontrollera vilken ingående skatt som överlåtaren gjort avdrag för. Förvärvaren kan därför hamna i en situation där han blir jämkningsskyldig för att han exempelvis övergår från frivillig skattskyldighet vid uthyrning till en skattefri uthyrning, utan att han haft vetskap om att ingående skatt dragits av under överlåtarens innehavstid. Det bör därför vara överlåtaren som är ansvarig för att en med faktura jämförlig handling (se närmare under avsnitt 7.4) upptar all avdragen skatt."

text: Av s. 137 framgår följande:

text: "Överlåtaren är också enligt tredje stycket skyldig att jämka om denne lämnat felaktiga upplysningar i den med faktura jämförliga handling som överlåtaren skall utfärda vid överlåtelsen enligt

text: 11 kap.

text: ML. Detta kan inträffa i ett fall då förvärvaren minskar den skattepliktiga användningen eller då förvärvaren i sin tur överlåter fastigheten och därför rätteligen borde jämka den ingående skatt som överlåtaren dragit av. Om överlåtaren inte lämnat uppgift om den ingående skatten i den särskilda hand-lingen skall överlåtaren jämka skatten. Denna reglering har tillkommit för att skydda förvärvare av fastigheter från jämkningsskyldighet som de inte vet att de är skyldiga att uppfylla."

text: Bestämmelserna i ML om jämkning av avdrag för ingående skatt motsvaras av artikel 20 i rådets sjätte direktiv (

text: EG-domstolen har i

text: Uudenkaupungin kaupunki i punkterna 25 och 26 uttalat följande beträffande systemet med jämkning i sjätte direktivet:

text: "25. Den period för jämkning av avdrag som föreskrivs i artikel 20 i sjätte direktivet gör att oriktigheter i beräkningen av dessa avdrag och omotiverade fördelar eller nackdelar för den skattskyldige kan undvikas, bland annat när förändringar i de faktorer som ursprungligen använts för att fastställa det avdragsgilla beloppet inträffar senare. Sannolikheten för sådana förändringar är särskilt stor i fråga om anläggningstillgångar, vilka ofta används under en flerårsperiod under vilken deras ändamål kan förändras. I sjätte direktivet föreskrivs därför en jämkningsperiod på fem år, som kan utsträckas till 20 år i fråga om fast egendom, med olika stora avdrag som sprids över hela perioden.

text: 26. Systemet med jämkning av avdrag utgör en väsentlig förutsättning för den ordning som inrättats genom sjätte direktivet, eftersom dess syfte är att säkerställa att avdragen blir korrekta och således att beskattningen blir neutral. Artikel 20.2 i sjätte direktivet, vilken avser de anläggningstillgångar som är aktuella i målet vid den nationella domstolen, är för övrigt utformad på ett sådant sätt att det inte kan finnas något tvivel om dess tvingande karaktär."

text: Av Skatteverkets handledning för mervärdesskatt 2006 avsnitt 23.8, s. 743, framgår följande beträffande handlingar i samband med överlåtelse av jämkningsskyldighet.

text: " För att förvärvaren ska kunna bevaka sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter när det gäller jämkning, krävs att han får handlingar med erforderliga uppgifter från överlåtaren. Bestämmelser om detta finns i 8 a kap. 15-17 §§ ML. Se vidare avsnitt 23.10 angående handlingar vid jämkning.

text: Om det vid en senare inträffad ändrad användning eller överlåtelse hos förvärvaren konstateras att denne vid sitt förvärv inte erhöll föreskrivna handlingar, eller oriktiga sådana, blir den ursprunglige överlåtaren jämkningsskyldig till följd av de jämkningsgrundande åtgärderna hos dennes förvärvare. I 8 a kap. 12 §3 st . ML anges nämligen att överlåtaren ska fullgöra jämkningsskyldigheten om han dragit av ingående skatt men inte tagit upp den i handling enligt

text: 8 a kap. 15 §

text: ML eller inte lämnat uppgift om handling enligt

text: 8 a kap. 16 §

text: ML. Skatteverket anser att även andra oriktigheter i den handling som överlåtaren lämnat bör kunna leda till att överlåtaren åläggs jämkningsskyldighet. Det kan gälla t.ex. oriktiga uppgifter om tidpunkt för förvärv respektive avdrag samt oriktiga uppgifter om hur skatt eller avdrag fördelar sig på olika lokaler. Den här återgivna regleringen har tillkommit för att skydda förvärvare av fastigheter från jämkningsskyldighet som de inte vet att de är skyldiga att uppfylla."

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Bestämmelsen i

text: 8 a kap. 12 § tredje stycket

text: ML är oklar till sin innebörd vad gäller frågan om överlåtaren, i de fall som avses i bestämmelsen, alltid omedelbart ska fullgöra jämkningsskyldigheten när en förvärvare senare överlåter fastigheten eller om jämkningsskyldigheten i ett sådant fall kan övergå till en ny förvärvare och utlösas först vid en senare inträffad jämkningsgrundande händelse. Det är inte heller reglerat i bestämmelsen vem som ska fullgöra jämkningsskyldigheten om skyldigheten kan anses övergå till nya förvärvare vid överlåtelser i flera led. Innebörden av bestämmelsen måste därför tolkas mot bakgrund av syftet med bestämmelsen och vad som anges i förarbetena till lagstiftningen. Eftersom bestämmelsen har sitt ursprung i sjätte direktivet ska den också tolkas med ledning av EG-rätten.

text: Den jämkningsskyldighet som en överlåtare ska fullgöra i de fall som avses i

text: 8 a kap. 12 § tredje stycket

text: ML blir aktuell först när en jämkningsgrundande händelse enligt

text: 8 a kap. 4 §

text: ML inträffar under korrigeringstiden. En sådan händelse kan vara att en fastighet överlåts eller att användningen av fastigheten ändras på så sätt att avdragsrättens omfattning minskar. Intill dess att en sådan händelse inträffar har överlåtaren i dessa fall en latent skyldighet att fullgöra den jämkningsskyldighet som kan uppkomma på grund av förändringar hos en senare ägare.

text: Vid fastighetsöverlåtelser kan jämkningsskyldigheten många gånger komma att övergå till förvärvaren enligt bestämmelserna i

text: 8 a kap. 12 § första stycket

text: ML varvid någon jämkningsskyldighet inte utlöses hos överlåtaren. Bestämmelser om en sådan övergång av jämkningsskyldigheten har tillkommit av praktiska skäl för att förenkla mervärdesskattehanteringen vid överlåtelser av fastigheter (jfr

text: prop. 1999/2000:82, s. 105

text: Vid överlåtelse av en fastighet kan jämkningsskyldighet föreligga på grund av att denna skyldighet övertagits från en tidigare ägare enligt bestämmelserna i

text: 8 a kap. 12 § första stycket

text: ML. Ansvaret för fullgörandet av denna jämkningsskyldighet kan ligga antingen hos den aktuella överlåtaren eller hos en tidigare ägare. I normalfallet är det den som övertagit jämkningsskyldigheten som också har att fullgöra skyldigheten.

text: Enligt

text: 8 a kap. 12 § tredje stycket

text: ML ska dock jämkningsskyldigheten, under de där givna förutsättningarna, fullgöras av den tidigare ägaren. Det framgår varken av ML eller av förarbetena till

text: 8 a kap. 12 § tredje stycket

text: ML att det vid fastighetsöverlåtelser skulle gälla någon annan ordning beträffande överlåtelse av jämkningsskyldighet som ska fullgöras enligt detta lagrum än vad som gäller för överlåtelse av jämkningsskyldighet i allmänhet enligt

text: 8 a kap. 12 § första stycket

text: ML. Skatteverket kan inte heller finna någon annan grund för att en särskild ordning vid överlåtelser i de situationer som anges i

text: 8 a kap. 12 § tredje stycket

text: ML skulle tillämpas.

text: Bestämmelsen i

text: 8 a kap. 12 § första stycket

text: ML får därför anses innebära att den jämkningsskyldighet som en förvärvare övertar enligt detta lagrum även omfattar sådan skyldighet som ska fullgöras enligt

text: 8 a kap. 12 § tredje stycket

text: ML, dvs. en förvärvare kan överta jämkningsskyldigheten oavsett vem som ska fullgöra skyldigheten i de fall en jämkningsgrundande händelse senare inträffar inom korrigeringstiden.

text: Den som innehar en investeringsvara vid det tillfälle som en jämkningsgrundande händelse inträffar ska i normalfallet fullgöra jämkningsskyldigheten oavsett om denna avser ingående skatt på egna investeringar eller har uppkommit genom att jämkningsskyldigheten övertagits från tidigare ägare.

text: För sådan övertagen jämkningsskyldighet som ska fullgöras genom bestämmelserna i

text: 8 a kap. 12 § tredje stycket

text: ML har den som utfört åtgärderna utan att lämna uppgifter enligt 8 a kap. 15 eller 16 §§ ML inte frigjort sig från sin skyldighet att fullgöra jämkningsskyldigheten.

text: Hela systemet med jämkning vid mervärdesbeskattningen har inrättats för att säkerställa att avdragen blir korrekta och därmed att det blir en neutral beskattning (jfr

text: punkt 26). Bestämmelserna om överlåtelse av jämkningsskyldigheten har tillkommit av praktiska skäl och bestämmelserna om en överlåtares ansvar att i vissa fall fullgöra denna jämkningsskyldighet har tillkommit för att skydda en förvärvare från en skyldighet som denne inte känner till. Mot denna bakgrund tolkar Skatteverket bestämmelsen i

text: 8 a kap. 12 § tredje stycket

text: ML så att den överlåtare som omfattas av denna bestämmelse ska fullgöra den aktuella jämkningsskyldigheten när den uppkommer oavsett om fastigheten då har överlåtits i ett eller flera led.

text: De väckta frågorna bedöms därför enligt följande.

text: Den första fastighetsöverlåtelse som sker i frågeställningen är mellan A och B. Härvid lämnar inte A sådana uppgifter som föreskrivs i

text: 8 a kap. 15 §

text: ML varför en kommande jämkningsskyldighet beträffande de åtgärder som A vidtagit på fastigheten ska fullgöras av denne.

text: Fastighetsöverlåtelsen som sedan sker från B till C utlöser inte någon jämkningsskyldighet eftersom överlåtelsen sker under sådana förutsättningar att C övertar den latenta jämkningsskyldigheten. Det är först när den ändrade användningen med avseende på avdragsrätten inträffar hos C som en jämkningssituation uppkommer. En sådan ändrad användning kan inträffa omedelbart vid C:s förvärv av fastigheten. Om jämkning i så fall ska ske avgörs omfattningen av denna med ledning av förhållandena vid utgången av räkenskapsåret.

text: Bestämmelserna i

text: 8 a kap. 12 § tredje stycket

text: ML skyddar såväl B som C från skyldigheten att fullgöra den jämkningsskyldighet som uppkommer. Däremot har inte

text: A frigjort sig från sin skyldighet att fullgöra den jämkningsskyldighet som uppkommit efter sin överlåtelse av fastigheten. Ansvaret för att uppgifter enligt 8 a kap. 15 eller 16 §§ ML lämnas ligger nämligen helt hos denne.

text: Den jämkningsskyldighet som inträffar genom C:s ändrade användning av fastigheten ska därför fullgöras av A till den del skyldigheten avser åtgärder som A utfört på fastigheten. Eftersom jämkning vid ändrad användning av en investeringsvara ska ske varje räkenskapsår under återstoden av korrigeringstiden kan A bli skyldig att fullgöra jämkningsskyldigheten under flera återstående år av korrigeringstiden.

text: Bristfälliga jämkningshandlingar

text: Det har också uppkommit frågor beträffande vad som gäller för fullgörande av jämkningsskyldigheten i de fall en jämkningshandling visserligen utfärdats men denna innehåller sådana brister att förvärvaren inte kan fullgöra sin jämkningsskyldighet med ledning av de uppgifter som framgår av handlingen.

text: Syftet med bestämmelserna i 8 a kap 15 - 17 §§ ML om utfärdande av särskild handling när en förvärvare övertar rättighet och skyldighet att jämka är att förvärvaren med ledning av uppgifterna i handlingen ska kunna fullgöra sina skyldigheter eller ta tillvara sina rättigheter. Det framgår också av förarbetena till lagstiftningen att överlåtaren är ansvarig för att en sådan handling upptar all avdragen skatt.

text: Mot denna bakgrund anser Skatteverket att bestämmelserna i

text: 8 a kap. 12 § tredje stycket

text: ML innebär att det inte endast är vid uteblivna uppgifter/handlingar som överlåtaren ska fullgöra jämkningsskyldigheten utan denna ska också fullgöras i de fall en utfärdad handling är så bristfällig att den inte kan ligga till grund för en förvärvares fullgörande av jämkningsskyldigheten.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 597548-15/111

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

title: Värdering av bostadsförmån i lägenheter och småhus som används som fast bostad vid beskattningsåret 2015

text: 1 Sammanfattning

text: Inför inkomstbeskattningen 2016 har Skatteverket tagit fram tabeller för hyresnivåer i flerfamiljshus. Tabellerna gäller för olika områden i landet under år 2015. Tabellerna är tänkta att vara till hjälp vid värdering av bostadsförmåner för lägenheter och småhus som används som fast bostad.

text: Detta ställningstagande innehåller även en metod för hur bostadsförmånsvärdet ska justeras när bostadsytan är större än bostadsytan för en lägenhet av normal storlek (70 kvm).

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket har utfärdat meddelanden om hur en bostadsförmån ska värderas vid inkomstbeskattningen 2016, SKV M 2014:23 , avsnitt 4.5.2. Detta ställningstagande ska ses som ett komplement till meddelandet. Syftet är att ställningstagandet ska vara till hjälp när hyresvärdet på orten ska beräknas.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Inkomster i annat än pengar ska värderas till marknadsvärdet enligt

text: 61 kap. 2 § inkomstskattelagen

text: (IL). Med marknadsvärde menas det pris som den skattskyldige skulle ha fått betala på orten om han själv skaffat sig motsvarande varor, tjänster eller förmåner mot kontant betalning.

text: Högsta förvaltningsdomstolen (HFD) har i en dom

text: HFD 2012 ref. 55

text: uttalat att bostadsförmån ska värderas med hänsyn till hyresnivån på orten även om arbetsgivarens kostnad för bostaden varit högre.

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Värdering av bostadsförmån för bostäder i flerfamiljshus

text: Skatteverket har tagit fram tabeller för hyrespriset per kvm och år för bostäder i flerfamiljshus inom olika områden i landet inför inkomstbeskattningen 2016. Underlaget för beräkningen av hyrespriserna är de genomsnittshyror som gäller för olika hyresområden under 2014 enligt förberedelsearbetet inför 2016-års fastighetstaxering för bostäder i hyreshus. Värdena har sedan justerats med hyreshöjningarna för 2015. Uppgifterna om hyreshöjningar har hämtats från Hyresgästföreningen efter de hyresförhandlingar som skett mellan hyresmarknadens parter avseende 2015. Hyresnivåtabellerna finns i en bilaga till detta dokument.

text: Tabellerna är indelade i fem åldersintervaller. Det äldsta åldersintervallet omfattar bostäder med värdeår 1979 eller tidigare.

text: Hyresnivåerna i tabellerna gäller hyresvärdet inklusive uppvärmning för en bostad av normalstorlek på 70 kvm. För bostäder som är större än normalstorleken bör hyresvärdet justeras enligt vad som står i avsnitt 4.2 nedan.

text: 4.1.1 Metoder för justering av hyresvärde

text: Vid beräkning av hyresvärdet för lägenheten ska hänsyn tas bl.a. till bostadens storlek. Det genomsnittliga priset per kvm bostadsyta är inte lika högt för en större lägenhet som för en mindre lägenhet (

text: prop. 1996/97:173 s. 39

text: ). Hyresnivåtabellerna enligt bilagan gäller hyresvärden för en lägenhet av normalstorlek 70 kvm.

text: Skatteverket har tagit fram en metod för hur bostadsförmånsvärdet ska justeras om bostadsytan överstiger 70 kvm (ställningstagande 2007-10-31, dnr

text: 131 553672-07/111

text: Av ställningstagandet framgår att tabellvärdet bör justeras nedåt med 10 % för den del av bostaden som är mellan 70-120 kvm. För bostäder med en bostadsyta i intervallet 120-200 kvm bör tabellvärdet justeras nedåt med 10 % för bostadsyta mellan 70-120 kvm och med 15 % för bostadsyta som överstiger 120 kvm. När bostadsytan överstiger 200 kvm bör tabellvärdet justeras nedåt med 10 % för bostadsyta mellan 70-120 kvm, med 15 % för bostadsyta mellan 120-200 kvm och med 20 % för bostadsyta överstigande 200 kvm.

text: Exempel

text: Exempel 1

text: Bostaden har en bostadsyta på 120 kvm.

text: Hyresvärdet är 1 000 kr per kvm enligt hyresnivåtabellen för orten.

text: Bostadsförmånsvärdet blir då:

text: 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % = 115 000 kr.

text: Exempel 2

text: Bostaden har en bostadsyta på 200 kvm

text: Hyresvärdet är 1 000 kr per kvm enligt hyresnivåtabell för orten

text: Bostadsförmånsvärdet blir då:

text: 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % + 80 kvm x 1 000 kr x 85 % = 183 000 kr.

text: Exempel 3

text: Bostaden har en bostadsyta på 300 kvm

text: Bostadsförmånsvärdet blir då:

text: 70 kvm x 1 000 kr + 50 kvm x 1 000 kr x 90 % + 80 kvm x 1 000 kr x 85 % + 100 kvm x 1 000 kr x 80 % = 263 000 kr.

text: 4.2 Värdering av bostadsförmån i villa

text: Det saknas ofta en fungerande hyresmarknad för bostad i villa. Utgångspunkten för värderingen bör därför i normalfallet vara hyresnivån i flerfamiljshus på orten även när det gäller en bostad i villa.

text: Ibland kan det finnas faktorer som gör att hyresvärdet för villor i vissa fall bör höjas i förhållande till de värden som står i tabellerna för flerfamiljshus. Vilka dessa faktorer är står i Skatteverkets allmänna råd SKV A 2014:33 , avsnitt 2.3.

text: Om det finns en fungerande hyresmarknad för bostad i villa på en ort kan en undersökning av hyresnivåerna vara till ledning vid värderingen av bostadsförmån i villor inom detta område.