identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 155560-14/111

title: Överlåtelse av projekteringsunderlag och vindkraftverk; mervärdesskatt

text: Nytt: 2026-02-06

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2026-02-06, dnr

text: Nytt: 2025-01-27

text: En översyn av ställningstagandet pågår med hänsyn till att Skatteverket har tagit ställning till när en transaktion som består av flera olika varor och tjänster ska bedömas som ett eller flera tillhandahållanden, se ställningstagandet ”Ett eller flera tillhandahållanden, mervärdesskatt”, 2025-01-24 , dnr

text: Nytt: 2023-06-01

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML

text: Detta ställningstagande ersätter det tidigare ställningstagandet ”Mervärdesskattefrågor vid överlåtelse av projekteringsunderlag och vindkraftverk”, 2011-06-20, dnr

text: 131 428430-11/111

text: 1 Sammanfattning

text: Detta ställningstagande behandlar vad som enligt Skattverkets uppfattning gäller vid några vanligt förekommande omsättningar som avser sådana vindkraftverk/vindkraftsparker som klassificeras som medelstora eller stora anläggningar och för vilka det krävs anmälan eller tillstånd enligt

text: miljöbalken

text: eller regeringens tillstånd.

text: 1.1 Överlåtelse av projekteringsunderlag för vindkraftverk

text: Om det i en överlåtelse av ett projekteringsunderlag ingår markupplåtelseavtal, utredningsmaterial, bygglov, miljötillstånd och nätanslutningsavtal anser Skatteverket att tillhandahållandet av markupplåtelseavtalet är en omsättning som är undantagen från skatteplikt. Överlåtelsen av bygglov och miljötillstånd får enligt Skatteverkets uppfattning anses som ett underordnat led i överlåtelsen av markupplåtelseavtalet och är därmed undantagen från skatteplikt. Omsättningen av övriga delar av projektet enligt förutsättningarna är skattepliktig. Ersättningen ska därför delas upp så att beskattningsunderlaget kan bestämmas. Om en gemensam ersättning betalas för tillhandahållandena ska beskattningsunderlaget bestämmas genom uppdelning efter skälig grund.

text: 1.2 Överlåtelse av vindkraftverk innan det har tagits i drift

text: Enligt Skatteverkets uppfattning ska en överlåtelse av ett vindkraftverk mervärdesskatterättsligt anses som en överlåtelse av ett verksamhetstillbehör. Överlåtelsen av ett vindkraftverk som inte har tagits i drift är därmed skattepliktig.

text: Om det i överlåtelsen av ett vindkraftverk även ingår en överlåtelse av ett markupplåtelseavtal ska denna del mervärdesskatterättsligt bedömas för sig. Överlåtelse av miljötillstånd är ett underordnat led i överlåtelsen av markupplåtelseavtalet och ska därför bedömas på samma sätt som upplåtelsen av marken. Den del av överlåtelsen som avser markupplåtelseavtalet är undantagen från skatteplikt. Om en gemensam ersättning betalas för tillhandahållandena ska beskattningsunderlaget bestämmas genom uppdelning efter skälig grund.

text: 1.3 Överlåtelse av vindkraftverk som har tagits i drift

text: När ett vindkraftverk som har tagits i drift överlåts och köparen i syfte att fortsätta driften även övertar de rättigheter och skyldigheter som är förenade med verksamheten är detta en sådan överlåtelse som är undantagen från skatteplikt. Skatteverket anser att överlåtelsen kan vara en sådan verksamhetsöverlåtelse som är undantagen från skatteplikt även om det endast är ett av vindkraftverken i en vindkraftspark som överlåts. Det förutsätter dock att allt som ingår i denna del av verksamheten överlåts och att köparen förvärvar vad som krävs för att driva verksamheten vidare självständigt.

text: Skatteverket anser att ett vindkraftverk har tagits i drift och används i verksamhet som medför skattskyldighet när det efter testdrift börjar användas för elproduktion.

text: Detta ställningstagande är en omarbetning av Skatteverkets ställningstagande 2011-06-20, dnr

text: 131 428430-11/111

text: . Omarbetningen beror på ett ändrat synsätt med anledning av utgången i ett förhandsbeskedsärende. Det nya synsättet gäller överlåtelse av ett vindkraftverk innan det har tagits i drift.

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket har i ställningstagandet Mervärdesskattefrågor vid överlåtelse av projekteringsunderlag och försäljning av vindkraftverkdaterat 2011-06-20 (dnr

text: 131 428430-11/111

text: ) gett sin syn på de mervärdesskatterättsliga konsekvenserna vid överlåtelse av projekteringsunderlag och vindkraftverk. Den bedömning som gjordes var att en överlåtelse av ett vindkraftverk, innan det har tagits i bruk för elproduktion, är delvis en från skatteplikt undantagen omsättning av fastighet. Den delen som avser verksamhetstillbehör är en omsättning som inte är undantagen från skatteplikt.

text: Skatterättsnämnden har härefter bedömt att en överlåtelse av ett vindkraftverk är en i sin helhet skattepliktig omsättning av ett verksamhetstillbehör i form av en maskin (Skatterättsnämnden 2014-01-23, dnr 37-13/I).

text: Med hänsyn till Skatterättsnämndens beslut omarbetas det tidigare ställningstagandet. Det nya synsättet gäller överlåtelse av ett vindkraftverk innan det har tagits i drift.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Mervärdesskattelagens

text: bestämmelser

text: Med fastighet förstås vad som enligt

text: jordabalken

text: är eller tillhör en fastighet med undantag av s.k. industritillbehör. Till fastighet hör bl.a. byggnader och liknande anläggningar som för stadigvarande bruk anbragts i eller ovan jord (

text: 1 kap. 11 § första stycket 1 mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML).

text: Det framgår vidare att med fastighet avses byggnader, ledningar, stängsel eller liknande anläggningar som för stadigvarande bruk anbragts i eller ovan jord och som tillhör annan än ägaren av jorden (

text: 1 kap. 11 § första stycket 2

text: ML).

text: Ett verksamhetstillbehör är en annan maskin, utrustning eller särskild inredning än industritillbehör, om den tillförts en sådan byggnad eller del av byggnad som är inrättad för annat ändamål än bostadsändamål och den anskaffats för att direkt användas i en särskild verksamhet som bedrivs på fastigheten (

text: 1 kap. 12 §

text: ML).

text: Omsättning av fastigheter samt överlåtelse och upplåtelse av nyttjanderätt till fastigheter är undantaget från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 2 §

text: ML. Från detta undantag görs dock vissa avsteg som framgår av

text: 3 kap. 3 §

text: ML. Ett sådant avsteg är att överlåtelse och upplåtelse av verksamhetstillbehör inte omfattas av undantaget utan är en skattepliktig omsättning.

text: Från skatteplikt undantas omsättning av tillgångar i en verksamhet, när en sådan tillgång överlåts i samband med att verksamheten överlåts eller när en sådan tillgång överlåts i samband med en fusion eller liknande förfarande, allt under förutsättning att förvärvaren skulle vara berättigad till avdrag för skatten eller återbetalning av skatten enligt 10 kap. 9-13 §§ ML (

text: 3 kap. 25 §

text: ML).

text: Vad som föreskrivs i fråga om verksamhet avser såväl hela verksamheten som del därav (

text: 1 kap. 7 §

text: ML).

text: Vid gemensam ersättning för separata tillhandahållanden ska beskattningsunderlaget bestämmas genom uppdelning efter skälig grund för den del av omsättningen som ska beskattas och den del som är undantagen från skatt (

text: 7 kap. 7 §

text: ML).

text: 3.2 Mervärdesskattedirektivets bestämmelser

text: Leveranser efter första besittningstagandet av byggnader eller delar därav undantas från skatteplikt enligt

text: rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet. Bestämmelser om detta återfinns i

text: artikel 135.1 j

text: samt

text: artikel 12.1 a

text: . Vidare får Sverige, på de villkor som gällde den dagen Sverige anslöt sig till EU, fortsätta att tillämpa undantag från skatteplikt för leveranser före första besittningstagandet av byggnader eller delar därav (

text: artikel 380

text: ). Med byggnad avses varje anläggning som anbragts på eller i marken (

text: artikel 12.2

text: Vid en överföring av samtliga tillgångar eller någon del därav får medlemsstaterna anse att någon leverans av varor inte har ägt rum och att mottagaren träder i överlåtarens ställe (

text: artikel 19 första stycket

text: Artikel 19

text: tillämpas på motsvarande sätt på tillhandahållande av tjänster (

text: artikel 29

text: 3.3 Högsta förvaltningsdomstolen

text: Högsta förvaltningsdomstolen har uttalat sig om den civilrättsliga bestämningen av s.k. industritillbehör i

text: 2 kap. 3 § jordabalken

text: , JB, (

text: RÅ 1988 ref. 139

text: ”Som sådana tillbehör avses enligt sistnämnda lagrum utrustning i byggnad som inte är ägnad till stadigvarande bruk för byggnaden. Den närmare innebörden av sistnämnda uttryck ställer sig som framgår av förarbetena (

text: prop. 1966:24 s. 89

text: ) olika beroende på karaktären hos en industribyggnad.

text: Om byggnaden är användbar för industriell verksamhet i allmänhet, skall endast utrustning som är så typisk att den är till nytta för varje industriidkare - oavsett den tillverkning som bedrivs – anses ägnad till stadigvarande bruk för byggnaden och därmed som tillbehör till denna. Övrig utrustning blir i sådant fall att hänföra till industritillbehör.

text: Är däremot en industribyggnad "skräddarsydd" för att passa till en särskild maskinell utrustning blir bedömningen en annan. Om det är uppenbart att byggnaden inte är åtminstone begränsat användbar inom annan industriell verksamhet än den aktuella, bör byggnaden i princip anses ha samma livslängd som verksamheten på platsen och därmed som den maskinella utrustningen. Detta leder till slutsatsen att man knappast kan undgå att betrakta den ifrågavarande utrustningen som tillbehör till byggnaden och alltså inte som industritillbehör.”

text: 3.4 EU-domstolen

text: EU-domstolen har uttalat att för det fall en transaktion omfattar en rad delar och handlingar ska det först göras en samlad bedömning av de omständigheter som kännetecknar transaktionen i fråga. Detta för att kunna avgöra om det rör sig om två eller flera separata tillhandahållanden eller ett enda tillhandahållande. Varje transaktion ska i regel anses som fristående och självständig men en prestation får inte på ett konstgjort sätt delas upp så att mervärdesskattesystemets funktion försämras. Det är ett enda tillhandahållande när två eller flera delar har ett så nära samband att de tillsammans objektivt sett är ett enda odelbart ekonomiskt tillhandahållande och att det därför vore konstlat att försöka skilja dem från varandra. Det är dessutom fråga om ett enda tillhandahållande när en eller flera delar ska anses som det huvudsakliga tillhandahållandet, medan andra delar ska anses som underordnade. De underordnade tillhandahållandena ska skattemässigt behandlas på samma sätt som det huvudsakliga. Ett tillhandahållande anses som underordnat ett huvudsakligt tillhandahållande när kunderna inte efterfrågar detta i sig, utan det endast är ett medel att på bästa sätt åtnjuta den huvudsakliga tjänst som säljaren tillhandahåller (de förenade målen

text: Bog m.fl., punkterna 52-54).

text: I det fall ingen del kan anses underordnad en annan del i en enda sammansatt transaktion måste det avgöras vilken av delarna som ska anses bestämmande för transaktionen. Detta ska avgöras mot bakgrund av alla de omständigheter som kännetecknar tillhandahållandet (

text: , Aktiebolaget NN, punkterna 29 och 30).

text: Ett bedömt värde av de ingående delarna ska beaktas vid klassificeringen av transaktionen men ska i sig inte tillmätas någon avgörande betydelse (Aktiebolaget NN, punkten 37).

text: Vidare måste hänsyn tas till vilken del som är kvalitativt överordnad ur konsumentens synvinkel (Bog m.fl., punkten 62).

text: 3.5 Skatterättsnämnden

text: Skatterättsnämnden har bedömt frågan om mervärdesskattekonsekvenser vid en överlåtelse av ett vindkraftverk innan det har tagits i drift (Skatterättsnämnden 2014-01-23, dnr 37-13/I). Som förutsättning i ärendet gällde att sökandebolaget ska uppföra ett vindkraftverk och överlåta det till en köpare. I överlåtelsen ingår fundament, torn, rotor, maskinhus, växellåda, generator och jordningskablage. Sökandebolaget ska vidare bl.a. överlåta markavtal i form av anläggningsarrende med fastighetsägaren till berörd fastighet, avtal med en vägsamfällighetsförening om nyttjanderätt till en viss väg, tillstånd enligt

text: miljöbalken

text: samt kompensationsavtal med markägare som har fastigheter nära vindkraftsparken. Sökandebolaget ska också anlägga en väg inom området.

text: Enlig Skatterättsnämnden kan sökandebolagets olika åtaganden i huvudsak hänföras dels till överlåtelsen av själva vindkraftverket, dels till överlåtelsen av rätten att nyttja marken där kraftverket står. Sistnämnda åtaganden som innebär att marken projekterats, anpassats och också förberetts i rättsligt avseende för en byggnation av vindkraftverk får enligt Skatterättsnämndens mening anses ha ett självständigt ekonomiskt värde för en köpare vid sidan om det ekonomiska värde som elkraftsproduktionen representerar för denne. Överlåtelsen av nyttjanderätten till marken och överlåtelsen av vindkraftverket ska därför mervärdesskatterättsligt bedömas var för sig.

text: När det gäller överlåtelsen av nyttjanderätten till marken framstår enligt Skatterättsnämndens mening anläggningsarrendet som den huvudsakliga prestationen och bl.a. anläggandet av väg, nyttjanderätten till väg, miljötillstånd och kompensationsavtal endast som medel för köparen att på bästa sätt tillgodogöra sig markupplåtelsen. Dessa åtaganden ska därför anses underordnade upplåtelsen av marken och mervärdesskatterättsligt behandlas på samma sätt som den skattefria överlåtelsen av arrendet.

text: Vad gäller den mervärdesskatterättsliga konsekvensen av överlåtelsen av själva vindkraftverket så uttalar Skatterättsnämnden att ett vindkraftverk består dels av en byggnad (fundament och torn) och dels av verksamhetstillbehör (maskinell utrustning). Båda delarna i överlåtelsen har enligt nämndens mening ett så nära samband att de tillsammans objektivt sett utgör ett enda odelbart ekonomiskt tillhandahållande som det vore konstlat att försöka dela upp. Överlåtelsen av vindkraftverket ska därför ses som ett enda tillhandahållande i mervärdesskatterättslig mening. Elproduktionen och därmed maskinen framstår som mer betydelsefull för kundens behov än själva byggnadskonstruktionen av vindkraftverket. Med hänsyn härtill och till att turbinen utgör en mycket stor andel av den totala kostnaden bör bolagets sammansatta tillhandahållande av vindkraftverket mervärdesskatterättsligt behandlas som en överlåtelse av verksamhetstillbehör i form av en maskin. Överlåtelsen av vindkraftverket är därmed skattepliktig.

text: 4 Bedömning

text: miljöbalken

text: eller regeringens tillstånd.

text: 4.1 Vindkraftverkets konstruktion

text: Ett vindkraftverk består dels av en byggnadskonstruktion och dels av maskinell utrustning. Byggnadskonstruktionen, d.v.s. fundament och torn, är en sådan byggnad som är fäst i marken och som omfattas av fastighetsbegreppet enligt

text: 1 kap. 11 §

text: ML. Byggnadskonstruktionen är skräddarsydd för den verksamhet som ska bedrivas, d.v.s. elproduktion. Högsta förvaltningsdomstolen har uttalat att den maskinella utrustningen som är tillbehör till en ”skräddarsydd” industribyggnad enligt JB inte är industritillbehör utan i stället ska anses som byggnadstillbehör (

text: RÅ 1998 ref. 139

text: Utrustning som tillhör en byggnad och som är byggnadstillbehör enligt JB kan anses som verksamhetstillbehör enligt

text: 1 kap. 12 §

text: ML. Det kan bli fallet om utrustningen tillförts fastigheten för att användas i en särskild verksamhet som bedrivs på fastigheten.

text: Skatteverket anser att vindkraftverkets utrustning, såsom generator, växellåda, rotor och vingar är verksamhetstillbehör enligt ML.

text: 4.2 Överlåtelse av projekteringsunderlag för vindkraftverk

text: Det finns företag som projekterar för ett vindkraftverk med avsikten att överlåta projektet till en köpare som ska låta uppföra vindkraftverket och bedriva elproduktion. Förutsättningarna antas vara följande för detta ställningstagande. Lämplig plats är lokaliserad för att uppföra vindkraftverket, vindmätningar är utförda, markförhållandena är utredda och markupplåtelseavtal är ingånget, miljötillstånd och bygglov är meddelade samt nätanslutningsavtal har träffats. Utredningsmaterialet samt tillstånden och avtalen överlåts.

text: Genom att överlåta projektet upphör företaget inte med sin verksamhet att projektera för vindkraftanläggningar och köparen börjar inte sälja sådana tjänster. Köparens avsikt med förvärvet förutsätts vara att bedriva elproduktion, d.v.s. köparen gör förvärvet för att starta en helt annan verksamhet än den som säljaren bedriver. Förvärvet av projekteringsunderlag är inte heller tillräckligt för att bedriva elproduktion. Detta innebär att undantaget från skatteplikt för överlåtelse av tillgångar i samband med överlåtelse av verksamhet inte är tillämpligt.

text: Köparen övertar genom förvärvet ett pågående projekt med förberedelser för etablering av vindkraftverk på viss plats. I det som överlåts till köparen ingår en rad olika delar.

text: Enligt EU-domstolens praxis är utgångspunkten att varje transaktion ska ses som separat och självständig men att en prestation inte på ett konstgjort sätt får delas upp så att mervärdesskattesystemets funktion försämras. Företaget tillhandahåller köparen en rättighet till en fastighet (överlåtelse av markupplåtelseavtal). Företaget tillhandahåller också köparen utredningsmaterial, olika tillstånd och rättigheter för att köparen ska kunna uppföra ett vindkraftverk på plats och påbörja en elproduktion (överlåtelse av bl.a. bygglov, miljötillstånd och nätanslutningsavtal). Vad företaget på detta sätt tillhandahåller köparen kan inte anses utgöra ett enda odelbart ekonomiskt tillhandahållande. Markupplåtelseavtalet ger köparen en rätt att använda marken för att uppföra ett vindkraftverk och får enligt Skatteverkets uppfattning anses ha ett självständigt ekonomiskt värde för köparen vid sidan av andra delar som ingår i projekteringen. I överlåtelsen av projekteringsunderlaget ingår även vissa andra delar som kan anses vara underordnade överlåtelsen av markupplåtelseavtalet. Tillhandahållandet av markupplåtelseavtalet är en omsättning som är undantagen från skatteplikt. Bygglov och miljötillstånd avser den fastighet som upplåts enligt arrendeavtalet och får enligt Skatteverkets uppfattning anses vara ett medel för köparen att på bästa sätt tillgodogöra sig markupplåtelsen. Överlåtelsen av bygglovet och miljötillståndet är därmed ett underordnat led i överlåtelsen av markupplåtelseavtalet och är därför undantagen från skatteplikt. Omsättningen av övriga delar i projekteringsunderlaget enligt förutsättningarna är skattepliktig. Ersättningen ska därför delas upp så att beskattningsunderlaget kan bestämmas. Om gemensam ersättning utgår för tillhandahållandena ska beskattningsunderlaget bestämmas genom uppdelning efter skälig grund.

text: 4.3 Överlåtelse av vindkraftverk som inte har tagits i drift

text: Ett vindkraftverk består dels av en byggnadskonstruktion och dels av verksamhetstillbehör (maskinell utrustning). En överlåtelse av en byggnad är i sig undantagen från skatteplikt. En överlåtelse av verksamhetstillbehör är dock skattepliktig.

text: Skatterättsnämnden ansåg i förhandsbesked 2014-01-23 att överlåtelsen av själva vindkraftverket som sådant är ett enda tillhandahållande i mervärdesskatterättslig mening. Med anledning av nämnda förhandsbesked så gör Skatteverket nu en annan bedömning än vad som tidigare gjordes i ställningstagandet från 2011-06-20.

text: En överlåtelse av ett vindkraftverk möjliggör för en köpare att producera el. Hela vindkraftverket medverkar i denna produktion, såväl byggnadskonstruktionen som verksamhetstillbehören. Det går inte att säga att byggnadskonstruktionen är underordnad verksamhetstillbehören eller tvärtom. Båda delarna är jämställda vid överlåtelsen av vindkraftverket. För att klassificera transaktionen måste det därför bedömas vilken av delarna som är bestämmande för transaktionen. En faktor att ta hänsyn till vid klassificeringen av transaktionen är att ett vindkraftverk består till stor del av verksamhetstillbehör, bl.a. värdemässigt. Detta ska i sig inte ha någon avgörande betydelse. En annan faktor är den kvalitativa betydelsen som de ingående delarna har för köparen. Det som köparen efterfrågar är en möjlighet att producera el. Utifrån köparens behov framstår därför verksamhetstillbehören (den maskinella utrustningen) som mer betydelsefulla än själva byggnadskonstruktionen av vindkraftverket. Verksamhetstillbehören är ur köparens synvinkel kvalitativt överordnade byggnadskonstruktionen. Enligt Skatteverkets uppfattning ska därför en överlåtelse av ett vindkraftverk anses som en överlåtelse av ett verksamhetstillbehör. Överlåtelse av ett vindkraftverk som inte har tagits i drift är därmed skattepliktig.

text: Om det i överlåtelsen av ett vindkraftverk ingår en överlåtelse av ett markupplåtelseavtal ska denna del mervärdesskatterättsligt bedömas för sig. En rätt att använda marken där kraftverket står får anses ha ett självständigt ekonomisk värde för en köpare. Överlåtelse av miljötillstånd är ett underordnat led i överlåtelsen av markupplåtelseavtalet och ska därför bedömas på samma sätt som upplåtelsen av marken. Den del av överlåtelsen som avser markupplåtelseavtalet är undantagen från skatteplikt. Om en gemensam ersättning betalas för tillhandahållandena ska beskattningsunderlaget bestämmas genom uppdelning efter skälig grund.

text: 4.4 Överlåtelse av vindkraftverk som tagits i drift

text: En omsättning av tillgångar i samband med att en verksamhet överlåts undantas från skatteplikt om köparen av verksamheten skulle vara berättigad till avdrag för skatten eller återbetalning av skatten.

text: En överlåtelse av en verksamhet föreligger när en hel affärsrörelse eller en självständig del av ett företag överlåts. De överlåtelser som avses är sådana då köparen har för avsikt att driva vidare affärsrörelsen eller den del av företaget som har överförts och inte endast omedelbart avveckla verksamheten. Däremot uppställs det inget krav på att köparen före överlåtelsen har bedrivit samma slags ekonomiska verksamhet som säljaren. Bestämmelsen omfattar inte överföring enbart av tillgångar såsom försäljning av varulager.

text: Tillstånd för att driva ett vindkraftverk är normalt förenat med olika villkor. Dessa kan avse bullernivåer som inte får överskridas, bestämmelser om kontrollprogram och rätt att använda starkströmsledning för leverans av elkraft. När ett vindkraftverk som tagits i drift överlåts och köparen även övertar de rättigheter och skyldigheter som är förenade med verksamheten för att fortsätta driften är detta en sådan överlåtelse som är undantagen från skatteplikt. Skatteverket anser att överlåtelsen kan vara en sådan verksamhetsöverlåtelse som är undantagen från skatteplikt även om det endast är ett av vindkraftverken i en vindkraftspark som överlåts. Det förutsätter dock att allt som ingår i denna del av verksamheten överlåts och köparen förvärvar vad som krävs för att driva elproduktionsverksamhet vidare självständigt. Det förhållandet att köparen eventuellt levererar elkraft till nya kunder ska inte förändra bedömningen.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 155890-16/111

nyckelord:
Förvaltningsrätt & förfarande
Inkomstskatt

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Rapportering av betalningar till icke FATCA-deltagande finansiella institut.

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Skatteverket anser att de belopp som ska rapporteras på kontrolluppgift för betalningar till icke FATCA-deltagande finansiella institut enbart gäller finansiella konton hos ett rapporteringsskyldigt finansiellt institut.

type: stycke

text: Detta innebär att det som ska rapporteras är betalningar av räntor, utdelningar och andra inkomster som hör till sådana konton, till exempel försäljningar och inlösen.

text: 2 Frågeställning

text: I

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: - SFL har vissa ändringar skett med anledning av införandet av det s.k. FATCA-avtalet i svensk lagstiftning. Av övergångsreglerna till ändringen framgår att ett rapporteringsskyldigt finansiellt institut ska lämna kontrolluppgift för betalningar till ett icke FATCA-deltagande finansiellt institut.

text: Vilka belopp ska rapporteras på kontrolluppgift för betalningar till icke FATCA-deltagande finansiella institut?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Av punkt 8 i övergångsbestämmelserna till SFL (

text: ) framgår att ett rapporteringsskyldigt finansiellt institut ska lämna kontrolluppgift som innehåller namn på det icke FATCA-deltagande finansiella institutet till vilket det rapporteringsskyldiga finansiella institutet har gjort betalningar. Kontrolluppgiften ska även innehålla uppgift om det sammanlagda beloppet som betalats ut för vart och ett av åren 2015 och 2016.

text: Definitioner och regler för granskning av rapporteringspliktiga konton på grund av FATCA-avtalet finns i lag (

text: ) om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av FATCA-avtalet (IDKL).

text: Vad som avses med ett finansiellt institut definieras i 2 kap. 6 - 10 §§ IDKL. Med ett rapporteringsskyldigt finansiellt institut avses bl.a. ett svenskt finansiellt institut samt fondbolag och förvaltare som förvaltar en värdepappersfond respektive en alternativ investeringsfond. Även ett utländskt finansiellt instituts fasta driftsställe i Sverige räknas som ett svenskt finansiellt institut (2 kap. 19 § IDKL).

text: Vissa finansiella institut är undantagna från rapporteringsskyldighet. Detta gäller bl.a. Sveriges Riksbank, myndigheter och finansiella institut med lokalt kundunderlag (3 kap. 1 - 2 §§ IDKL).

text: Med ett icke FATCA-deltagande finansiellt institut avses ett sådant som identifierats enligt 6 kap. 8 § IDKL (2 kap. 21 § IDKL).

text: Här framgår bl. a. att:

text: Ett svenskt finansiellt institut eller ett institut som har hemvist i en annan partnerjurisdiktion är ett icke FATCA-deltagande finansiellt institut endast om det anses som ett sådant av den amerikanska skattemyndigheten (IRS).

text: Ett finansiellt institut som inte är ett svenskt eller amerikanskt finansiellt institut eller ett finansiellt institut som är hemmahörande i en annan partnerjurisdiktion anses vara ett icke FATCA-deltagande finansiellt institut om det rapporteringsskyldiga finansiella institutet inte

text: inhämtar ett intygande från det andra finansiella institutet om att det är ett finansiellt institut som bedöms följa FATCA-reglerna eller en undantagen faktisk innehavare i enlighet med relevanta amerikanska författningar, eller

text: när det är fråga om ett deltagande finansiellt institut eller ett registrerat finansiellt institut som bedöms följa FATCA-reglerna, kontrollerar det andra finansiella institutets identifieringsnummer som internationell förmedlare på amerikanska federala skattemyndighetens lista över icke-amerikanska finansiella institut.

text: Med partnerjurisdiktion avses en stat eller jurisdiktion med vilken USA har ett gällande avtal för att underlätta genomförandet av FATCA (2 kap. 21 § IDKL).

text: 4 Bedömning

text: Av övergångsbestämmelserna till SFL om skyldigheten att lämna kontrolluppgifter för betalningar till icke-FATCA deltagande finansiella institut framgår att ett rapporteringsskyldigt finansiellt institut ska lämna kontrolluppgift som innehåller namn och sammanlagt belopp på betalningar till ett icke FATCA-deltagande finansiellt institut. Däremot framgår det inte vilka betalningar som omfattas av kontrolluppgiftsskyldigheten. Detta går inte heller att läsa ut av förarbetena.

text: I artikel 4 punkt 1 b) i Sveriges avtal med USA för att förbättra internationell efterlevnad av skatteregler och för att genomföra FATCA (FATCA-avtalet) anges att de rapporteringsskyldiga finansiella instituten ska lämna uppgifter till Skatteverket om betalningar som gjorts till icke FATCA-deltagande finansiella institut.

text: Av artikel 1 punkt 1.1. i Avtal mellan de behöriga myndigheterna i Amerikas förenta stater och Sverige (CAA) framgår att uppgifter i enlighet med artikel 4 punkt 1 b) FATCA-avtalet ska utbytas mellan Sverige och USA (SKV M 2015:18).

text: I CAA (3.2.1) anges även att uppgifterna i artikel 4 punkt 1 b) ska rapporteras till IRS och hänvisningar görs till FATCA-avtalet. I CAA hänvisas till IRS regulations (instruktioner) och FATCA XML Schema User Guide (användarmanual) om hur uppgifterna ska rapporteras. Av IRS instruktioner som gäller tillämpningen av FATCA framgår hur IRS anser att rapporteringen ska göras. Flera instruktioner (Notice 2016-08 och 2013-69) handlar bl.a. om rapporteringen av betalningar till icke-deltagande finansiella institut. Här anges bl.a. att med betalningar avses betalningar till ett konto. Likaså framgår att det finansiella institutet enbart behöver rapportera betalningar som gjorts till ett finansiellt konto.

text: I användarmanualen anges att rapportering till IRS ska innehålla:

text: en kod som säger att det avser en betalning till ett icke FATCA-deltagande finansiellt institut,

text: namn på det icke FATCA-deltagande finansiella institutet och

text: totalbelopp som utbetalats

text: Det anges även vilka betalningar till konton som ska rapporteras. Här finns fyra kategorier uppräknade; Utdelning, Ränta, Försäljning samt Övrigt FATCA. I beskrivningen av hur betalningar till konton ska rapporteras sägs att den totala summan av utbetalt belopp till ett icke FATCA-deltagande finansiellt institut ska rapporteras uppdelat på typ av betalning till konton (depåkonton, inlåningskonton och andra konton) men att uppgiftslämnaren får rapportera det som en totalsumma och då ska kategorin Övrigt FATCA användas.

text: Skatteverket uppfattar att avsikten med Sveriges FATCA-avtal med USA är att rapporteringen till IRS enbart ska innehålla betalningar till konton som är sådana konton som är rapporteringspliktiga. Skatteverket anser därför att med uttrycket betalningar, såsom det anges i övergångsbestämmelserna p. 8 till SFL, menas i detta sammanhang betalningar till ett rapporteringspliktigt konto.

text: Detta innebär att de belopp som ska rapporteras på kontrolluppgift för 2015 och 2016 för betalningar till icke FATCA-deltagande finansiella institut avser konton hos ett rapporteringsskyldigt finansiella institut. Det innebär även att de betalningar som ska rapporteras är betalningar till finansiella konton d.v.s. inlåningskonton, depåkonton och konton som varken är ett depåkonto eller ett inlåningskonto enligt IDKL. Det får till följd att i det rapporterade beloppet ska det ingå uppgifter om utbetalningar av räntor, utdelningar och andra inkomster som hör till sådana konton till exempel försäljningar och inlösen.

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 155911-08/111

title: Avdrag för inbetalning till dansk efterlönsordning

text: 1 Sammanfattning

text: Inbetalning av bidrag till dansk efterlönsordning är ingen avdragsgill utgift enligt

text: inkomstskattelagen

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Reglerna i Danmark om efterlön ger en möjlighet för personer över 60 års ålder att lämna arbetsmarknaden och vara tillförsäkrade en inkomst fram till pensionsåldern. Är inbetalning till efterlönsordningen avdragsgill som pensionssparavdrag eller på annat sätt för en person som beskattas för sin anställningsinkomst i Sverige?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I dansk lov om arbejdsløshedsforsikring (nedan kallad lagen om arbetslöshetsförsäkring) finns bestämmelser i kapitel11 aom efterlön. Efterlön kan erhållas tidigast från 60 års ålder. Det krävs att man är medlem i en erkänd arbetslöshetskassa och betalar efterlönsbidrag. Huvudregeln är att man ska ha varit medlem i minst 30 år och betalat efterlönsbidrag i minst 30 år. Reglerna har dock ändrats något under åren. Av § 77 i kapitel 12 framgår att bidraget till efterlönsordningen är frivilligt. Där regleras också bidragets storlek.

text: Av § 49 A i danska pensionsbeskatningsloven (nedan kallad pensionsbeskattningslagen) framgår att en medlem i en arbetslöshetskassa får göra avdrag för bidrag till efterlönsordningen.

text: Efterlönen är en skattepliktig inkomst i Danmark.

text: I

text: 59 kap.

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL, finns bestämmelser om avdrag för premier för pensionsförsäkringar. Av

text: 58 kap. 5 §

text: IL framgår att en utländsk försäkring som inte helt uppfyller förutsättningarna för pensionsförsäkring i

text: 58 kap.

text: IL ändå anses som en pensionsförsäkring om vissa andra villkor är uppfyllda.

text: I

text: prop. 2007/08:55

text: har regeringen lagt fram förslag om nya skatteregler för pensionsförsäkring. Skatteutskottet har tillstyrkt lagförslagen (2007/08:SkU24). Riksdagen beslutade i enlighet med förslaget den 9 april 2008. De nya reglerna innebär att även vissa utländska försäkringar omfattas av begreppet pensionsförsäkringar i

text: 58 kap. 2 §

text: IL. Kravet är att de uppfyller villkoren i 58 kap. 4, 6, 8—16 b §§ IL. Det innebär att försäkringen ska ha meddelats i en försäkringsrörelse som bedrivs från ett fast driftställe i en utländsk stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet av ett försäkringsföretag som avses i

text: artikel 1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/83/EG av den 5 november 2002

text: om livförsäkring. Försäkringen ska också uppfylla samma s.k. kvalitativa villkor som svenska pensionsförsäkringar. Bestämmelsen i

text: 58 kap. 5 §

text: IL finns kvar för de utländska försäkringar som inte uppfyller samtliga dessa villkor. De flesta lagändringarna träder i kraft den 1 maj 2008 och avser avtal som ingåtts fr.o.m. den 2 februari 2007.

text: Av artikel 2 i avtalet mellan Sverige och Danmark om vissa skattefrågor som undertecknades den 29 oktober 2003 (2003 års svensk-danska avtal) framgår att avdrag ska medges i vissa fall för inbetalningar till dansk pensionsordning. Uttrycket "pensionsordning" innebär en ordning som för Danmarks del omfattas av pensionsbeskattningslagens avsnitt I.

text: Enligt

text: 62 kap. 6 §

text: IL ska allmänt avdrag göras för obligatoriska utländska socialförsäkringsavgifter om de uppräknade förutsättningarna är uppfyllda.

text: Levnadskostnader och liknande utgifter är inte avdragsgilla.

text: 9 kap. 2 §

text: IL lyder på följande sätt.

text: "Den skattskyldiges levnadskostnader och liknande utgifter får inte dras av.

text: Utgifter för gåvor, premier för egna personliga försäkringar samt avgifter till kassor, föreningar och andra sammanslutningar som den skattskyldige är medlem i räknas som utgifter enligt första stycket."

text: 1980 infördes avdragsrätt för avgifter till svensk arbetslöshetskassa (SFS 1979:1157) och 1998 infördes avdragsrätt även för avgifter till utländsk arbetslöshetskassa (SFS 1997:770). Avdragsrätten reglerades i punkt 6 av anvisningarna till

text: 33 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: , KL. Det allmänna avdragsförbudet för personliga levnadskostnader fanns i

text: 20 §

text: KL men anvisningspunkt 1 innehöll följande undantag.

text: "Till skattskyldigs levnadskostnader, för vilka avdrag enligt denna paragraf ej medges, räknas bland annat premier för egna personliga försäkringar och avgifter till kassor, föreningar och andra sammanslutningar, i vilka den skattskyldige är medlem. Avdrag får dock göras för sådana premier och avgifter i den omfattning som anges i ... punkt 6 av anvisningarna till 33 §."

text: På s. 54 i

text: prop. 1996/97:173

text: anges följande. "Avgifter till arbetslöshetskassa är enligt punkt 1 av anvisningarna till

text: 20 §

text: KL undantagna från det generella avdragsförbudet för den skattskyldiges privata levnadskostnader."

text: Rätten till avdrag för avgifter till arbetslöshetskassor slopades 2002 och ersattes av en rätt till skattereduktion i

text: 65 kap. 11 b §

text: IL. Rätten till skattereduktion togs bort fr.o.m. 1 januari 2007. Någon avdragsrätt för avgift till arbetslöshetskassa återinfördes inte.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: En försäkring som meddelats i en försäkringsrörelse som inte bedrivs från ett fast driftställe i Sverige anses som en pensionsförsäkring om villkoren i

text: 58 kap. 5 §

text: IL är uppfyllda. Avdrag medges i så fall enligt de regler som gäller för pensionsförsäkring enligt

text: 59 kap.

text: IL.

text: Skatteverket anser inte att den danska efterlönsordningen uppfyller dessa villkor. Anledningen är följande.

text: Efterlönsordningen är en möjlighet att helt eller delvis dra sig tillbaka från arbetsmarknaden före den tidpunkt när folkpensionsåldern inträder. Villkoren för efterlön regleras i den danska lagen om arbetslöshetsförsäkring. Även om ordet försäkring används när det gäller socialförsäkringar (arbetslöshetsförsäkring, sjukförsäkring etc.) är det inte alltid fråga om försäkringar som meddelats i försäkringsrörelse i vanlig mening. Att det inte är fråga om en försäkring i denna bemärkelse följer av att efterlönsordningen finansieras av den danska statsbudgeten. På det danska finansministeriets hemsida www.fm.dk finns en definition av begreppet "overførsler" (överföringar, dvs. vad som på svenska brukar kallas för transfereringar), en utgiftstyp i den danska budgeten. Där anges att transfereringar utgör en väsentlig del av de samlade offentliga utgifterna. De avser utbetalningar av pensioner, dagpenningar, kontanthjälp, efterlön m.m. Det efterlönsbidrag som frågan avser är en intäktspost i de danska offentliga finanserna. Det framgår bl.a. på s. 87 i "Budgetoversigt 2"från augusti 2007. Skatteverket anser således inte att bidrag till efterlönsordningen utgör premier för en försäkring som meddelats i en försäkringsrörelse i utlandet. Avdrag kan därför inte medges med stöd av

text: 58 kap. 5 §

text: IL.

text: Skatteverket anser inte att de nya reglerna om pensionsförsäkringar meddelade i andra EES-länder än Sverige medför någon ändring. Efterlönsordningen omfattas inte av den nya definitionen av pensionsförsäkring eftersom EG:s livförsäkringsdirektiv inte är tillämpligt på den.

text: Skatteverket anser inte heller att avdrag kan medges enligt 2003 års svensk-danska avtal. Avdrag medges för inbetalningar till danska pensionsordningar som omfattas av pensionsbeskattningslagens avsnitt I. Det gör inte efterlönsordningen. Rätten till avdrag för bidrag till efterlönsordningen regleras visserligen i § 49 A i pensionsbeskattningslagen. Den bestämmelsen finns dock i avsnitt II. Avsnitt I innehåller inga bestämmelser om efterlönsordningen. Sådana bestämmelser finns i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Villkoren för avdrag enligt 2003 års svensk-danska avtal är därmed inte uppfyllda.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning är det inte heller fråga om en sådan obligatorisk utländsk socialförsäkringsavgift som ger rätt till avdrag enligt

text: 62 kap. 6 §

text: IL. Av § 77 i lagen om arbetslöshetsförsäkring framgår att bidraget är frivilligt. Det kan därför inte anses vara en obligatorisk socialförsäkringsavgift.

text: Enligt Skatteverkets uppfattning är bidraget till efterlönsordningen jämförbart med avgifter till arbetslöshetskassa. För att få efterlön krävs att man är medlem i dansk erkänd arbetslöshetskassa. Medlemsbidraget omfattar dels ett obligatoriskt bidrag till arbetslöshetsförsäkringen och dels det frivilliga bidraget till efterlönsordningen.

text: Avdrag medges inte för levnadskostnader och liknande utgifter enligt

text: 9 kap. 2 §

text: IL. Av tidigare lagstiftning och förarbetsuttalande framgår klart att avgifter till arbetslöshetskassor är en personlig levnadskostnad där det krävs en uttrycklig bestämmelse för att avdrag ska medges. Enligt Skatteverkets uppfattning gäller detta även andra typer av avgifter av liknande slag. Skatteverket anser därför att bidrag till dansk efterlönsordning är en sådan levnadskostnad och liknande utgift som inte är avdragsgill. Skatteverket anser att avdrag inte heller kan medges i inkomstslaget tjänst.

text: Sammanfattningsvis anser Skatteverket att efterlönen är en form av socialförsäkring där bestämmelser saknas i IL som medger rätt till avdrag för inbetalt bidrag.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 155922-08/111

nyckelord:
Inkomstskatt
Skattebetalning & borgenärsarbete

title: Beräkning av bruttolön vid nettolöneavtal – följdfrågor

text: Nytt: 2026-04-07

text: Reglerna om skatteavdrag, kontrolluppgifter och redovisning i arbetsgivardeklaration finns numera i

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: , SFL.

text: Huvudregeln är att den som betalar ut kontant ersättning för arbete till en person som inte är godkänd för F-skatt ska göra skatteavdrag (10 kap. 2 och 3 §§ SFL). Den tidigare praxisen att endast arbetsgivare som hör hemma i Sverige omfattas av skyldigheten att göra skatteavdrag gäller inte längre (

text: prop. 2019/20:190 s. 148

text: En utbetalare som hör hemma i en annan stat och inte bedriver verksamhet från ett fast driftställe i Sverige (utländsk utbetalare) ska göra skatteavdrag från ersättning för arbete i Sverige (

text: 10 kap. 6 § första stycket första meningen

text: SFL). Skatteavdrag ska göras med 30 procent (

text: 11 kap. 20 § 4

text: SFL).

text: Då det numera är lagreglerat att en utländsk utbetalare ska göra skatteavdrag, och vilket skatteavdrag som denna ska göra, ska bruttolön vid nettolöneavtal från en sådan utbetalare beräknas utifrån den skyldighet att göra skatteavdrag som regleras i SFL. Detta innebär att bruttolönen ska räknas fram utifrån ett skatteavdrag om 30 procent. Bruttolönen beräknas då enligt formeln bruttolön = nettolön/0,70.

text: Att skatteavdrag göras med 30 procent gäller även för sidoinkomster (

text: 11 kap. 20 § 2

text: SFL). Skatteverket accepterar numera att bruttolönen för sådana inkomster kan räknas fram utifrån ett skatteavdrag om 30 procent i stället för med tabellskatteavdrag.

text: För inkomster som betalades ut då utländska utbetalare inte var skyldiga att göra skatteavdrag ska beräkning av bruttolön vid nettolöneavtal ske utifrån tabellskatteavdrag.

text: En utbetalare ska lämna uppgifter om den ersättning för arbete som denna är skyldig att göra skatteavdrag för, och om skatteavdraget belopp, för varje betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration (

text: 26 kap. 19 a §

text: SFL).

text: Nytt: 2020-12-17

text: Observera att från den 1 januari 2021 gäller att en utbetalare som saknar fast driftställe i Sverige ska göra skatteavdrag från ersättning för arbete som mottagaren utför i Sverige.

text: 1 Sammanfattning

text: Om en anställd har ett avtal där det anges att denne "enbart" ska erhålla en förmån, exempelvis en bilförmån, samt att arbetsgivaren ska svara för skatteinbetalningen, anser Skatteverket att det har avtalats om en förmån och om en kontant lön av viss storlek. Den kontanta lönen uppgår till samma belopp som den preliminära skatten på den sammanlagda bruttoinkomsten (kontant lön och förmån).

text: Bruttolönens storlek ska beräknas utifrån principen bruttolön — tabellskatteavdrag = nettolön även om den anställde endast arbetar del av året i Sverige.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Skatteverket har i en skrivelse 2006-11-02, Beräkning av bruttolön vid nettolöneavtal (dnr

text: 131 644285-06/111

text: ), redovisat sin uppfattning om hur bruttolönen ska beräknas när arbetsgivaren och den anställde avtalat om en viss nettolön samt att arbetsgivaren ska stå för skatteinbetalningen. Följande följdfrågor har ställts.

text: 1. Hur ska beräkningen göras om den anställde har ett avtal som "enbart" gäller en förmån, exempelvis en bilförmån, och där arbetsgivaren ska stå för skatteinbetalningen?

text: 2. Hur ska bruttolönen beräknas om den anställde flyttar till Sverige och påbörjar en tillsvidareanställning men endast arbetar en del av året, exempelvis november och december?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: I Skatteverkets skrivelse 2006-11-02 finns en genomgång av den lagstiftning och rättspraxis som berör olika aspekter av nettolöneavtal. För de ställda frågorna tillkommer dessutom följande.

text: Enligt 5 kap. 2 § 1 st .

text: skattebetalningslagen (1997:483)

text: , SBL, ska skatteavdrag göras från kontant ersättning för arbete.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: 4.1 Allmänt

text: Av Skatteverkets skrivelse 2006-11-02 framgår att verket har följande syn på hur bruttolön ska beräknas vid nettolöneavtal.

text: Vid nettolöneavtal ska bruttolönens storlek beräknas utifrån principen bruttolön — tabellskatteavdrag = nettolön. Bruttolönens storlek påverkas av grundavdrag, i förekommande fall av skattereduktion för allmän pensionsavgift och fr.o.m. år 2007 av skattereduktion för arbetsinkomst. Skatteverket anser däremot inte att bruttolönens storlek påverkas av andra avdrag. Bruttolönen beräknas på samma sätt oavsett om arbetsgivaren är svensk eller utländsk. Om den anställde har rätt till avdrag får han ansöka om särskild beräkningsgrund, eller ändrad beräkning av skatteavdrag, för att preliminär skatt bättre ska överensstämma med slutlig skatt.

text: Värdet av en förmån är detsamma vid nettolöneavtal som vid bruttolöneavtal. Vid nettolöneavtal påverkar förmånen däremot storleken av den kontanta bruttolönen eftersom arbetsgivaren ska svara för den extra skatt som belöper på förmånen.

text: Detta synsätt utgör grund även för nedanstående ställningstagande. I det följande kommer ett antal exempel att redovisas som illustration. Skatteverket utgår i avsnitt 4.2 från att skatten alltid är 50 %. I avsnitt 4.3 antas skatteskalan däremot vara progressiv. Från grundavdrag och skattereduktion bortses i exemplen trots att dessa ska beaktas enligt ovan nämnda skrivelse.

text: 4.2 Den anställde har "enbart" en förmån

text: Om en anställd har ett "vanligt" anställningsavtal och enbart får en bilförmån från sin arbetsgivare är denne inte skyldig att göra skatteavdrag. Det följer av att det inte finns någon kontant ersättning att göra skatteavdrag från,

text: 5 kap. 2 §

text: SBL. Den anställde får därför själv betala den skatt som uppkommer i taxeringen och som belöper på förmånen.

text: Skatteverket anser att det uppkommer en annan situation för en anställd som har avtalat med sin arbetsgivare om att "enbart" erhålla en bilförmån samt att arbetsgivaren ska stå för skatteinbetalningen. Genom att arbetsgivaren ska svara för skatteinbetalningen anser Skatteverket att det inte bara avtalats om en förmån utan också om en kontant lön av viss storlek. Den kontanta lönen uppgår till samma belopp som den skatt som belöper på den sammanlagda bruttoinkomsten. Bruttoinkomsten erhålls genom en baklängesberäkning av förmånsvärdet. Bruttoinkomsten består då av förmånen och en kontant lön som motsvarar den preliminära skatt som ska betalas.

text: Exempel

text: Den anställde har en bilförmån värd 50. 50 baklängesberäknas vilket ger en bruttoinkomst på 100. Av bruttoinkomsten utgör den kontanta bruttolönen 50 och förmånen 50. Preliminär skatt betalas med 50. I taxeringen beskattas den anställde för kontant lön och förmån på sammanlagt 100. Den slutliga skatten blir 50.

text: Den anställde är i samma situation som en person med avtalad bilförmån värd 50 och bruttolön på 50. Även i det fallet tas hela det kontanta beloppet i anspråk för preliminärskatteavdraget.

text: 4.3 Arbete del av år

text: Skatteverkets uppfattning är att bruttolönens storlek ska beräknas utifrån principen bruttolön — tabellskatteavdrag = nettolön. Skatteverket anser att detta gäller även om den anställde endast arbetar del av året i Sverige. Skattetabellerna är utformade för personer som arbetar hela året men, på samma sätt som alla andra, kan den som har avtalat om en viss nettolön ansöka om ändrad beräkning av skatteavdrag för att få preliminär skatt och slutlig skatt att stämma bättre överens. Jfr avsnitt 4.6 i skrivelsen 2006-11-02.

text: I följande två exempel antas skatteskalan vara progressiv. I det första ansöks inte om ändrad beräkning av skatteavdraget, däremot i det andra.

text: Exempel 1

text: Den anställde flyttar till Sverige och blir obegränsat skattskyldig. Den anställde arbetar november och december. Den avtalade nettolönen är 40 per månad. När skatteavdraget enligt tabell beaktas motsvarar det en bruttolön på 80. Arbetsgivaren ska betala in 40 i preliminär skatt varje månad. 80 utgör underlag för arbetsgivaravgifter per månad. I taxeringen kommer den anställde att beskattas för en bruttolön på 160 (2 x 80). Preliminär skatt har betalats med 80 (2 x 40). Om den slutliga skatten på inkomsten uppgår till 50 kommer 30 (80 — 50) att återbetalas till den anställde. Skatteverket anser inte att en sådan återbetalning medför några skattekonsekvenser för den anställde. Det framgår av avsnitt 4.10 i skrivelsen från 2006-11-02.

text: Exempel 2

text: Den anställde flyttar till Sverige och blir obegränsat skattskyldig. Den anställde arbetar november och december. Den avtalade nettolönen är 40 per månad. När skatteavdraget enligt tabell beaktas motsvarar det en bruttolön på 80. Den anställde begär ändrad beräkning av skatteavdraget. Bruttolönen för hela året uppgår till 160 (2 x 80) och den totala skatten beräknas till 50 i den ändrade beräkningen. Arbetsgivaren får ett beslut och betalar 25 i preliminär skatt varje månad. 80 utgör underlag för arbetsgivaravgifter per månad. I taxeringen beskattas den anställde för en bruttolön på 160. Slutlig skatt blir 50 vilket uppgår till samma belopp som den preliminära.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 156230-16/111

status: upphävt

title: Uthyrning av personal till erkänd aktör av social karaktär, mervärdesskatt

text: 2018-10-25 Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Social omsorg, dnr

text: 202 398382-18/111

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att uthyrning av personal till en mottagare som är en erkänd aktör av social karaktär som huvudregel ska omfattas av skatteplikt. Uthyrning av personal till en erkänd aktör av social karaktär ska bedömas självständigt i förhållande till uppdragsgivarens verksamhet, d.v.s. även om personalen som hyrs ut ska utföra arbetsuppgifter av social karaktär hos uppdragsgivaren är det fråga om uthyrning av personal. Ett bemanningsföretag tillhandahåller därför inte omsorgstjänster. Om det i stället är fråga om uthyrning av legitimerad sjukvårdspersonal som ska utföra sjukvårdstjänster inom ramen för sin legitimation hos uppdragsgivaren kan uthyrningen undantas från skatteplikt som undantagen sjukvård.

text: Uthyrning av personal till erkända aktörer av social karaktär kan enligt Skatteverkets bedömning under vissa förutsättningar omfattas av undantaget från skatteplikt. Det ska då vara fråga om tjänster som har nära anknytning till social omsorg. För att så ska vara fallet ska följande förutsättningar vara uppfyllda.

text: Både säljare och köpare av tjänsten ska vara erkända aktörer av social karaktär.

text: Tjänsten ska vara absolut nödvändig för den undantagna omsorgstjänsten. Personaluthyrning mellan erkända aktörer av social karaktär måste vara av sådant slag eller hålla sådan kvalitet att köparen av tjänsten inte utan denna tjänst kan erbjuda omsorgstagaren en likvärdig omsorg.

text: Det grundläggande syftet med tjänsten får inte vara att vinna ytterligare intäkter genom verksamhet i direkt konkurrens med kommersiella företag som måste betala mervärdesskatt.

text: Detta ställningstagande ersätter ställningstagandet med samma namn från den 15 december 2015, dnr

text: 131 656823-15/111

text: . Ställningstagandet förtydligar att även en erkänd aktör av social karaktär kan ses som vårdgivare och då hyra legitimerad sjukvårdspersonal som är undantagen från skatteplikt.

text: 2 Frågeställning

text: EU-domstolen har

text: mål C-594/13

text: , ”go fair” Zeitarbeit, konstaterat att uthyrning av ett bemanningsföretags omsorgspersonal till inrättningar som är erkända organ av social karaktär inte är sådan social omsorg som omfattas av undantag från mervärdesskatteplikt.

text: Ska uthyrning av personal till företag som bedriver social omsorg, dvs. till erkända aktörer av social karaktär, omfattas av undantaget från skatteplikt i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, som rör social omsorg?

text: Med anledning av frågan om en erkänd aktör av social karaktär kan ses som vårdgivare och i denna roll hyra legitimerad sjukvårdspersonal som är undantagen från skatteplikt behövs ett förtydligande av tidigare ställningstagande.

text: 131 656823-15/111

text: . Det nya ställningstagandet förtydligar att även en erkänd aktör av social karaktär kan ses som vårdgivare och då hyra legitimerad sjukvårdspersonal som är undantagen från skatteplikt.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Lag och direktiv

text: Omsättning av tjänster som utgör social omsorg samt tjänster av annat slag och varor som den som tillhandahåller omsorgen omsätter som ett led i denna är undantagen från skatteplikt. Med social omsorg förstås offentlig eller privat verksamhet för barnomsorg, äldreomsorg, stöd och service till vissa funktionshindrade och annan jämförlig social omsorg (3 kap. 4 och 7 §§ ML).

text: Medlemsstaterna ska undanta tillhandahållande av tjänster och leveranser av varor med nära anknytning till hjälparbete eller socialt trygghetsarbete, däribland sådana som görs av ålderdomshem, av offentligrättsliga organ eller av andra organ som av medlemsstaten i fråga är erkända som organ av social karaktär (

text: artikel 132.1 g i rådets direktiv 2006/112/EG

text: om ett gemensamt system för mervärdesskatt, mervärdesskattedirektivet).

text: Medlemsstaterna ska även undanta tillhandahållanden av tjänster och leveranser av varor med nära anknytning till skydd av barn och ungdomar vilka görs av offentligrättsliga organ eller andra organ som av medlemsstaten i fråga är erkända som organ av social karaktär (artikel 132.1 h i mervärdesskattedirektivet).

text: Omsättning av tjänster som utgör sjukvård undantas från skatteplikt. Med sjukvård förstås åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda eller behandla sjukdomar, kroppsfel och skador bland annat om åtgärderna vidtas av någon med särskild legitimation att utöva yrke inom sjukvården (3 kap. 4 och 5 §§ ML).

text: Bestämmelserna om undantag från skatteplikt för sjukvård finns i artikel 132.1 b och c i mervärdesskattedirektivet.

text: Undantaget från skatteplikt gäller endast för tillhandahållande av tjänster och leveranser av varor som är direkt nödvändiga för att de ovan nämnda undantagna transaktionerna ska kunna utföras. Transaktionerna omfattas inte i de fall det grundläggande syftet med transaktionerna är att vinna ytterligare intäkter åt organet genom transaktioner som utförs i direkt konkurrens med kommersiella företag som måste betala mervärdesskatt (artikel 134 i mervärdesskattedirektivet).

text: 3.2 Förarbeten

text: Underentreprenörers tjänster till uppdragsgivare som bedriver till exempel social omsorg kan omfattas av undantaget från skatteplikt. Detta gäller endast om underentreprenörens omsättning skulle ha varit skattefri vid tillhandahållande direkt till vårdtagaren. Den tjänst som underentreprenören omsätter till uppdragsgivaren kan anses som exempelvis uthyrning av arbetskraft. Det avgörande bör emellertid vara att uppdragsgivarens användning av arbetskraften utgör en sådan tjänst som är till exempel social omsorg och att underentreprenören skulle ha ansetts som vårdgivare om han själv omsatt tjänsten direkt till vårdtagaren eller den som får omsorgen (

text: prop. 1991/92:122 s. 8

text: 3.3 Rättspraxis

text: EU-domstolen har ansett att artikel 132.1 g i mervärdesskattedirektivet ska tolkas så att varken legitimerad vårdpersonal som tillhandahåller tjänster till vårdbehövande personer eller ett bemanningsföretag som hyr ut sådan personal till inrättningar som är erkända som organ av social karaktär omfattas av begreppet ”organ som… är erkända som organ av social karaktär” (

text: , ”go fair” Zeitarbeit).

text: I sin motivering tydliggör domstolen att de i målet relevanta tjänsterna inte är de tjänster som bemanningsföretagets anställda tillhandahåller de personer som är i behov av vård och omsorg utan det är fråga om de tjänster som tillhandahålls av bemanningsföretaget, det vill säga uthyrning av personal (

text: , ”go fair” Zeitarbeit , punkt 25).

text: När det gäller uttrycket ”av social karaktär” konstaterar domstolen att uthyrning av personal inte i sig utgör någon tjänst av allmänintresse inom den sociala sektorn. I detta avseende saknar det betydelse såväl att den berörda personalen är vårdpersonal som att personalen hyrs ut till erkända vårdinrättningar (

text: , ”go fair” Zeitarbeit , punkt 28).

text: EU-domstolen har även funnit att en utbildningsanordnares uthyrning av personal till en annan utbildningsanordnare inte omfattades av undantaget från skatteplikt. Utlåning av en lärare till ett mottagarinstitut, när mottagaren av tjänsten ansvarar för vad läraren ska göra samt betalar försäkring för denne, kan inte i sig betraktas som en verksamhet som omfattas av begreppet undervisning. Det förhållandet att det institut som lånar ut läraren, precis som mottagarinstitutet, är ett sådant utbildningsinstitut som avses i artikeln föranleder inte någon annan tolkning. Om en viss verksamhet inte i sig omfattas av begreppet undervisning, ändras detta inte av att den som bedriver verksamheten är ett offentligrättsligt undervisningsorgan eller en annan organisation som är definierad av medlemsstaten i fråga såsom ett organ med liknande syften (

text: , Horizon College, punkterna 22-23).

text: Vad som avses med ”tjänster med nära anknytning till utbildning” har utvecklats av EU-domstolen. Det är framförallt tre olika förutsättningar som ska vara uppfyllda.

text: Såväl den huvudsakliga tjänsten som den tjänst som är nära besläktad därmed måste tillhandahållas av en sådan organisation som avses i artikel 132.1 i mervärdesskattedirektivet.

text: Tjänsten måste vara av ett sådant slag eller hålla sådan kvalitet att det utan hjälp av denna tjänst är omöjligt att garantera att mottagarinstitutet erbjuder en likvärdig undervisning.

text: Det grundläggande syftet med tjänsten får inte vara att vinna ytterligare intäkter genom att driva verksamhet i direkt konkurrens med kommersiella företag som måste betala mervärdesskatt (

text: , Horizon College, punkterna 38 och 46).

text: Högsta förvaltningsdomstolen har i en dom på utbildningsområdet konstaterat att uthyrning av personal inte ska ses som utbildning och därmed undantagen från skatteplikt trots att personalen hos uppdragsgivaren bedrev utbildning (

text: HFD 2012 ref. 5

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Uthyrning av personal till mottagare som bedriver social omsorg

text: För att en tjänst ska kunna utgöra social omsorg ska tjänsten till sin natur vara av social karaktär. Tjänster som tillhandahålls inom barnomsorg, äldreomsorg, för stöd och service till vissa funktionshindrade eller annan jämförlig social omsorg är normalt av social karaktär. Det är således fråga om olika sorters omsorgstjänster.

text: Uthyrning av personal är inte tjänster som till sin natur är av social karaktär även om personalen ska ge omsorg hos uppdragsgivaren. Uthyrning av personal innebär att ett företag ställer personal till förfogande för en mottagare som själv svarar för arbetsledning, bestämmer arbetsmetoder och definierar arbetsuppgifter. När det är fråga om uthyrning av personal är det inte uthyrningsföretaget som har ansvaret för omsorgen mot omsorgstagaren utan det ansvaret har uppdragsgivaren. Det räcker inte att en inhyrd personal inom vissa ramar har frihet att ge omsorg till omsorgstagarna. Ansvaret för omsorgen är det fortfarande uppdragsgivaren som har och inte uthyrningsföretaget.

text: Skatteverket anser att uthyrning av personal till ett företag som bedriver social omsorg, dvs. till en erkänd aktör av social karaktär som huvudregel ska omfattas av skatteplikt. Uthyrning av personal till en erkänd aktör av social karaktär ska bedömas självständigt i förhållande till uppdragsgivarens verksamhet, d.v.s. även om personalen som hyrs ut ska utföra arbetsuppgifter av social karaktär hos uppdragsgivaren är det fråga om uthyrning av personal. Ett bemanningsföretag tillhandahåller inte omsorgstjänster utan uthyrning av personal. Med hänsyn till rättsutvecklingen vid EU-domstolen anser Skatteverket därför att det förarbetsuttalande som finns från tid innan Sveriges inträde i EU inte längre ska tillämpas vid uthyrning av personal till ett företag som bedriver social omsorg. Om uthyrning av personal kan vara en tjänst som har nära anknytning till social omsorg, se avsnitt 4.2.

text: Om det i stället är fråga om uthyrning av legitimerad sjukvårdspersonal som ska utföra sjukvårdstjänster inom ramen för sin legitimation hos uppdragsgivaren kan uthyrningen även fortsättningsvis undantas från skatteplikt som undantagen sjukvård. Detta gäller även om uppdragsgivaren är en erkänd aktör av social karaktär. När uppdragsgivaren hyr legitimerad sjukvårdspersonal som hos uppdragsgivaren ska utföra sjukvårdstjänster ska denne i samband med uthyrningen ses som en vårdgivare.

text: Exempel på uthyrning av personal som är skattepliktig

text: Ett äldreboende har under viss tid på året personalbrist. Av denna anledning hyrs omsorgspersonal (dock inte legitimerad sjukvårdspersonal) in från ett bemanningsföretag. Uthyrning av personal kan inte ses som en omsorgstjänst. Ett bemanningsföretag kan därför inte ses som en erkänd aktör av social karaktär. Att personalen som hyrs ut är utbildad omsorgspersonal påverkar inte denna bedömning. Ett bemanningsföretags tillhandahållande av personal till ett äldreboende omfattas därför inte av undantaget för skatteplikt för social omsorg. Uthyrningen är i stället en skattepliktig tjänst.

text: 4.2 Tjänster med nära anknytning till social omsorg

text: Begreppet ”med nära anknytning till” finns inte uttryckligen i ML utan det finns i mervärdesskattedirektivet. Begreppet har ändå betydelse vid tolkningen av ML.

text: Om dessa förutsättningar är uppfyllda anser Skatteverket att en tjänst med nära anknytning till social omsorg kan omfattas av undantaget från skatteplikt trots att tjänsten (uthyrningen) i sig inte är en omsorgstjänst.

text: Exempel på uthyrning av personal som kan omfattas av undantaget

text: Kommun A har en socialsekreterare som gör barnavårds- och familjeutredningar. Kommun B, som inte har någon anställd med liknande kvalifikationer, köper in tjänster från A som består av att A:s socialsekreterare gör barnavårds- och familjeutredningar även hos B. Det är dock B som har ansvaret för omsorgen gentemot omsorgstagaren och ger endast uppdrag åt socialsekreteraren vilka utredningar denne ska göra. Det är i ett sådant fall inte fråga om att A tillhandahåller B en omsorgstjänst eftersom A inte har något direkt ansvar gentemot omsorgstagaren. Det är i stället fråga om en tjänst med nära anknytning till social omsorg eftersom följande tre förutsättningar är uppfyllda.

text: Både säljare och köpare är erkända aktörer av social karaktär.

text: Tjänsten är absolut nödvändig för köparens tillhandahållande av omsorg. Tjänsten håller en sådan kvalitet att köparen inte utan denna kan erbjuda en likvärdig omsorg.

text: Tillhandahållandet är så specifikt att det inte kan anses vara i direkt konkurrens med kommersiella företag.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 156240-16/111

title: Restaurangtjänst i kombination med annan tjänst, mervärdesskatt

text: Nytt: 2025-01-24

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2025-01-24, dnr

text: Nytt: 2023-05-31

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att om en restaurang endast tar betalt för mat och dryck och det inte tas ut någon extra ersättning för en tillkommande tjänst så ska den tillkommande tjänsten anses underordnad restaurangtjänsten i följande fall.

text: Om en restaurangtjänst tillhandahålls på ett ställe där det inte är möjligt att köpa tillträde till underhållningen separat är underhållningen underordnad restaurangtjänsten.

text: Om en restaurangtjänst tillhandahålls på ett ställe där det är möjligt att köpa tillträde till underhållningen separat är underhållningen, t.ex. en krogshow, underordnad huvudtjänsten endast om tilläggstjänsten har ett ringa värde.

text: Om det är fråga om en restaurangtjänst som tillhandahålls på en restaurang där det senare under kvällen blir dans ska något särskilt värde för tillträdet inte brytas ut. Detta gäller även om besökare som inte bokat bord måste betala ett separat inträde för att kunna komma in och dansa senare under kvällen.

text: I övriga fall kan det vara fråga om flera olika tillhandahållanden. Vissa situationer tas upp i avsnitt 4. I andra fall får normalt en bedömning göras från fall till fall.

text: 2 Frågeställning

text: Vid besök på en restaurang kan en restaurangtjänst kombineras med andra tjänster. Det som gästen betalar för är mat och dryck. Övriga tjänster tillhandahålls utan extra kostnad för gästen. Det kan vara fråga om t.ex. en persontransport eller tillträde till en föreställning.

text: Frågan är om det är ett eller flera tillhandahållanden när man tillhandahåller en restaurangtjänst och i samband med denna även tillhandahåller en annan tjänst utan extra kostnad.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Mervärdesskattelagen

text: Den generella skattesatsen är 25 procent. Reducerad skattesats gäller för vissa omsättningar t.ex.

text: livsmedel samt restaurang och cateringtjänster med undantag för spritdrycker, vin och starköl – 12 procent

text: tillträde till konserter, djurpark, cirkus- eller teaterföreställningar eller andra liknande föreställningar – 6 %

text: personbefordran – 6 procent

text: 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen

text: [1994:200], ML).

text: När en omsättning endast delvis medför skattskyldighet eller när skatt tas ut med olika skattesatser och beskattningsunderlaget för de olika delarna inte kan fastställas ska beskattningsunderlaget bestämmas genom uppdelning efter skälig grund (

text: 7 kap. 7 §

text: ML).

text: 3.2 Svensk rättspraxis

text: Högsta förvaltningsdomstolen har meddelat flera olika domar som rör frågan om det är ett eller flera tillhandahållanden. I vissa mål har domstolen kommit fram till att det varit fråga om ett enda tillhandahållande och i andra att det varit fråga om flera separata tillhandahållanden.

text: Högsta förvaltningsdomstolen har sammanfattat EU-domstolens praxis rörande sammansatta tillhandahållanden på följande sätt (

text: HFD 2012 ref. 30

text: Det ska göras en samlad bedömning av de omständigheter som kännetecknar transaktionen i fråga för att kunna avgöra om det rör sig om två eller flera separata tillhandahållanden eller ett enda tillhandahållande.

text: Varje transaktion ska som regel anses som separat och självständig. En transaktion, som ur ekonomisk synvinkel utgörs av ett enda tillhandahållande, får inte delas upp fiktivt så att mervärdesskattesystemets funktion undergrävs.

text: Ett enda tillhandahållande föreligger när två eller flera delar har ett så nära samband att de tillsammans objektivt sett utgör ett enda odelbart ekonomiskt tillhandahållande och att det därför vore konstlat att försöka skilja de olika delarna från varandra.

text: Ett enda tillhandahållande föreligger dessutom när en eller flera delar utgör det huvudsakliga tillhandahållandet medan andra delar måste betraktas som underordnade tillhandahållanden som skattemässigt ska behandlas på samma sätt som det huvudsakliga.

text: Ett tillhandahållande ska anses som underordnat när kunderna inte efterfrågar detta i sig utan det endast är ett medel att på bästa sätt få det huvudsakliga tillhandahållandet.

text: 3.3 EU-domstolens praxis

text: Det är fråga om ett enda tillhandahållande när två eller flera delar eller handlingar som en beskattningsbar person tillhandahåller en kund har ett så nära samband att de objektivt sett utgör ett enda odelbart ekonomiskt tillhandahållande och det därför vore konstlat att skilja dem åt. Det är också ett enda tillhandahållande när en eller flera delar ska betraktas som det huvudsakliga tillhandahållandet. De underordnade delarna ska då skattemässigt behandlas som det huvudsakliga tillhandahållandet (

text: CPP punkterna 29-30 och

text: Zamberk punkt 28).

text: Flera formellt sett fristående tillhandahållanden, som skulle kunna utföras separat och som var för sig skulle vara skattepliktiga eller undantagna från skatteplikt, ska under vissa omständigheter utgöra en enda transaktion när de inte är självständiga (

text: Everything Everywhere punkt 23 och

text: Part Service punkt 51).

text: Ett tillhandahållande, som ur ett ekonomiskt perspektiv utgörs av en enda tjänst, får inte delas upp på ett fiktivt sätt med följden att mervärdesskattesystemets funktion försämras (

text: , BGŻ Leasing, punkt 31).

text: Det är den genomsnittliga köparens uppfattning av om det är fråga om ett eller flera tillhandahållanden som ska ligga till grund för bedömningen. Att några köpare har en annan uppfattning saknar betydelse (

text: , Zamberk, punkterna 30 och 35-36).

text: Om ett företag debiterar sina köpare ett enda pris kan detta vara en indikation att det är fråga om en huvudsaklig tjänst som tillhandahålls. Separat fakturering och prissättning ska inte vara avgörande för bedömningen utan detta ska bara vara indikationer för om det är fråga om en huvudsaklig tjänst eller flera olika tjänster (

text: CPP punkt 31,

text: Purple Parking punkt 34,

text: BGZ Leasing punkt 44 och

text: Zamberk punkt 32).

text: Även hur ett tillhandahållande marknadsförs gentemot kund kan ha betydelse när man ska avgöra vad den genomsnittlige köparen egentligen efterfrågar (

text: , Purple Parking, punkt 36).

text: 4 Bedömning

text: En restaurang som serverar mat och dryck tillhandahåller en sådan restaurangtjänst som omfattas av skattesatsen 12 procent. Om det i restaurangtjänsten både ingår mat och spritdrycker, vin eller starköl ska dock skatten på dessa drycker tas ut med 25 procent. Det innebär att beskattningsunderlaget för restaurangtjänsten ska delas upp om det ingår spritdrycker, vin eller starköl i tillhandahållandet.

text: En restaurang kan i samband med servering av mat och dryck även tillhandahålla andra tjänster som gästen inte behöver betala extra för. Det kan vara fråga om underhållning under eller efter middagen eller en transport när restaurangtjänsten tillhandahålls på t.ex. en båt.

text: Om en restaurang endast tar betalt för mat och dryck och det inte tas ut någon extra kostnad för den tillkommande tjänsten så kan den tillkommande tjänsten i vissa fall anses underordnad restaurangtjänsten och i andra fall anses ha ett självständigt värde.

text: En persontransport kännetecknas av att en person förflyttas av ett transportmedel från en plats till en annan plats. Om en restaurangtjänst tillhandahålls på ett transportmedel t.ex. en båt så får persontransporten anses vara underordnad när man inte betalar extra för denna under förutsättning att det är fråga om en sådan resa som har samma avgångs- och ankomstplats. Transporten har inte ett självständigt värde i förhållande till restaurangtjänsten eftersom det inte är fråga om det som primärt kännetecknar en persontransport nämligen förflyttningen från en plats till en annan plats. Skatteverket anser att när det är fråga om en resa med samma avgångs- och ankomstplats får transportmedlet likställas med en serveringslokal som är underordnad restaurangtjänsten.

text: Om det i stället är fråga om en restaurangtjänst på ett transportmedel t.ex. en båt som har olika avgångs- och ankomstplats för restauranggästerna så får persontransporten anses ha ett självständigt värde även om man inte betalar extra för denna. I ett sådant fall anser Skatteverket att transporten har ett självständigt värde eftersom det är fråga om det som primärt kännetecknar en persontransport nämligen förflyttningen från en plats till en annan plats. När transporten har ett självständigt värde ska den ersättning som restauranggästerna betalar delas upp efter skälig grund på dels restaurangtjänst, dels persontransport.

text: När en restaurangtjänst tillhandahålls på ett ställe där det även tillhandahålls underhållning t.ex. en krogshow, dans eller pianounderhållning så kan underhållningen anses vara underordnad när man inte betalar extra för denna. Följande situationer kan förekomma.

text: Om det inte är möjligt att köpa tillträde till underhållningen separat anser Skatteverket att underhållningen normalt är underordnad restaurangtjänsten. För det fall underhållningen är det som en genomsnittskonsument i huvudsak efterfrågar och restaurangtjänsten endast är av enklare slag så anser Skatteverket att restaurangtjänsten är underordnad underhållningstjänsten.

text: Om det är möjligt att köpa tillträde till underhållningen separat anser Skatteverket att underhållningen, t.ex. en krogshow, är underordnad restaurangtjänsten om det är fråga om en sådan underhållning som en genomsnittskonsument rimligen inte efterfrågar i sig. Det bör vara fråga om sådan underhållning där den separata ersättningen för tillträdet endast har ett ringa värde i förhållande till restaurangtjänsten.

text: Om det är fråga om en restaurangtjänst som tillhandahålls på en restaurang där det senare under kvällen blir dans anser Skatteverket att något särskilt värde för tillträdet inte ska brytas ut. Detta gäller även om besökare som inte bokat bord måste betala ett separat inträde för att kunna komma in och dansa senare under kvällen. Skatteverket anser att det som säljaren tar betalt för i dessa fall endast är restaurangtjänsten varför tillträdet inte sker mot ersättning.

text: När en restaurangtjänst tillhandahålls på ett ställe där det också tillhandahålls underhållning t.ex. en krogshow, dans eller pianounderhållning så kan underhållningen i vissa fall anses vara självständig i förhållande till restaurangtjänsten även om man inte betalar ett uttryckligt pris för denna. Så är fallet om det är möjligt att köpa tillträde till underhållningen separat och det är fråga om en sådan underhållning som en genomsnittskonsument rimligen efterfrågar i sig. Det är fråga om sådan underhållning där den separata ersättningen för tillträdet har mer än ett ringa värde i förhållande till restaurangtjänsten. I ett sådant fall ska den ersättning som restauranggästerna betalar delas upp efter skälig grund på dels restaurangtjänst, dels underhållning. Skatteverket anser att det i dessa fall är fråga om ett sammansatt tillhandahållande som ska delas upp, ett paket av två olika delar.

text: När det endast är möjligt att köpa en restaurangtjänst och underhållning kombinerat kan det i undantagsfall vara fråga om två olika tillhandahållanden. Så är fallet när varken restaurangtjänsten eller underhållningen kan anses underordnad den andra tjänsten. Båda delarna ska ha ett självständigt värde i förhållande till varandra för den genomsnittlige kunden. Det kan t.ex. vara fråga om en större föreställning som endast tillhandahålls tillsammans med en trerätters måltid.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 157069-10/111

title: Underlag för ersättning för ingående skatt för kommuner och landsting

text: Nytt: 2023-06-02

text: En ny mervärdesskattelag (

text: ) träder i kraft den 1 juli 2023. Det medför att paragrafhänvisningarna till

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: och vissa begrepp i ställningstagandet blir inaktuella. Skatteverkets uppfattning är att den rättsliga bedömningen dock kvarstår oförändrad varför ställningstagandet ska finnas kvar. Mer information om den förändrade terminologin och en jämförelsetabell mellan GML och ML (paragrafnyckel) finns i Rättslig vägledning under Mervärdesskatt fr.o.m. 1 juli 2023 > Systematik och terminologi i ML jämförd med GML.

text: 1 Sammanfattning

text: En kommun ska kunna styrka att kommunen har gjort ett förvärv som berättigar till ersättning och även kunna styrka den ingående skattens belopp. Det finns dock inget krav på att underlaget för att styrka den ingående skatten på förvärvet måste utgöra en sådan faktura som uppfyller alla krav i

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Rätt till ersättning kan således föreligga även om en kommun styrker sin rätt till ersättning och den ingående skattens belopp med hjälp av andra handlingar.

text: För att en kommun ska få ersättning för ingående skatt ska ersättningen avse kommunens egen ingående skatt. Detta innebär att kommunen ska vara förvärvare av den vara eller tjänst som ersättningen avser.

text: 2 Bakgrund och frågeställning

text: Kommuner och landsting har enligt lagen om ersättning för ingående skatt för kommuner och landsting (

text: ), ersättningslagen, rätt till ersättning för ingående skatt som inte får dras av enligt ML.

text: Frågan avser vilka krav på underlag som kan ställas på kommuner och landsting för att styrka rätten till ersättningen. Är det tillräckligt att beloppet bokförts i kommunens redovisning eller krävs ytterligare underlag för att få ersättning?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Det framgår av 1 § ersättningslagen att lagen innehåller bestämmelser om kommuners och landstings rätt till ersättning för ingående skatt enligt ML.

text: I

text: 8 kap. 2 §

text: ML anges vad som utgör ingående skatt enligt

text: mervärdesskattelagen

text: . Paragrafen har följande lydelse:

text: "Ingående skatt utgörs av beloppet av den skatt enligt denna lag som hänför sig till ersättning för förvärv av varor eller tjänster, om omsättningen medfört skattskyldighet för den från vilken varorna eller tjänsterna förvärvats.

text: Vid förvärv som medför skattskyldighet enligt 1 kap. 2 § första stycket 2-5 eller om skattskyldighet föreligger för förvärvaren enligt 9 c kap. 5 § utgörs ingående skatt av beloppet av den utgående skatt som den skattskyldige skall redovisa till staten.

text: I det fall en förvärvare enligt 8 a kap. 11-14 §§ övertar överlåtarens rättigheter och skyldigheter när det gäller jämkning utgörs förvärvarens ingående skatt för de övertagna investeringsvarorna av överlåtarens ingående skatt för varorna.

text: Ingående skatt utgörs också av skatt enligt denna lag som hänför sig till 1. förvärv enligt 4 § första stycket 4 eller 9 kap. 8 § andra stycket 2, 2. import till landet, eller 3. skattepliktiga uttag som avses i 4 § första stycket 6."

text: 2 § i ersättningslagen lyder enligt följande:

text: "Kommuner, landsting och kommunalförbund har rätt till ersättning för ingående skatt 1. som inte får dras av enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: eller 2. för vilken de inte har rätt till återbetalning enligt

text: mervärdesskattelagen

text: I 4 § ersättningslagen regleras att ersättning för ingående skatt inte medges för vissa typer av förvärv. Bestämmelsen har följande lydelse:

text: "Vid utbetalning av ersättning enligt 2 § tillämpas bestämmelserna i

text: 8 kap.

text: och

text: 16 §§

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: . Bestämmelsen i

text: 8 kap. 9 § första stycket 1 mervärdesskattelagen

text: skall dock inte tillämpas i fråga om sådana boendeformer som anges i

text: 5 kap. 5 § andra stycket

text: och

text: 5 kap. 7 § tredje stycket

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: samt

text: 9 §

text: och

text: lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade."

text: Enligt 5 § har kommuner och landsting rätt till ersättning för de ökade kostnader som till följd av bestämmelserna om mervärdesskatt uppkommer vid upphandling av verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning samt vid hyra av lokal för vissa särskilda boendeformer. Rätt till ersättning har kommuner och landsting också när de lämnar bidrag till näringsidkare för dennes verksamhet inom nämnda områden.

text: Skatteverket har rätt att kontrollera att ansökan om ersättning är riktig. Bestämmelser om detta återfinns i 13-16 §§ ersättningslagen. Av

text: prop. 2001/02:112 s. 22

text: framgår bl.a. att en kontroll bör avse, förutom de formella kriterierna för rätt till ersättning, även de materiella förutsättningarna för rätt till ersättning. Således bör kontrolleras att de rekvirerade beloppen avser sådan mervärdesskatt som berättigar till ersättning samt att det rekvirerade beloppet är riktigt.

text: I 12 a § ersättningslagen finns bestämmelser om hur länge underlag för rätten till ersättning ska bevaras.

text: 4 Skatteverkets bedömning

text: Rätt till ersättning för ingående skatt kan medges kommuner, landsting eller kommunalförbund. I det följande används enbart benämningen kommuner. Det som sägs nedan avseende kommuner avser dock även landsting och kommunalförbund.

text: Det framgår av 2 § ersättningslagen att kommuner har rätt till ersättning för ingående skatt som inte får dras av enligt ML, eller för vilken de inte har rätt till återbetalning enligt ML. Med ingående skatt avses ingående skatt enligt ML (jfr 1 § ersättningslagen). Med ingående skatt avses enligt

text: 8 kap. 2 §

text: ML beloppet av skatt enligt ML på vissa närmare angivna förvärv samt vid import.

text: För att en kommun ska ha rätt till ersättning för ingående skatt enligt 2 § ersättningslagen ska ersättningen avse kommunens egen ingående skatt. Det är därmed kommunen som är förvärvare av den vara eller tjänst som ersättningen avser. För att ersättning med stöd av denna lag ska komma ifråga krävs därför att det är kommunen som är avtalspart och betalningsansvarig gentemot säljaren. Om en kommun ger stöd för inköp som någon annan än kommunen gjort är kommunen inte berättigad till ersättning för den ingående skatten på förvärvet. Ersättning för ingående skatt för någon annans förvärv är enbart möjlig indirekt vid sådan ersättning för ökade kostnader som särskilt regleras i 5 § ersättningslagen. Ersättningen enligt 2 § ersättningslagen ska således avse ingående skatt på kommunens egna förvärv av varor eller tjänster.

text: Det är kommunen som ansöker om ersättning och som också har att prestera bevisning avseende sina förvärv. Kommunen ska visa att de redovisade ersättningsbeloppen avser ingående skatt som kommunen har rätt till ersättning för. Till skillnad mot

text: mervärdesskattelagen

text: innehåller ersättningslagen inga uttryckliga bestämmelser om att den ingående skatten ska styrkas med en viss typ av handling. Bestämmelser finns dock om att kommuner vid kontroll ska uppvisa handlingar eller kopior av handlingar som behövs för kontroll av rätten till ersättning (se

text: 16 §§

text: ). Kontroll ska kunna ske av att de redovisade beloppen avser sådan mervärdesskatt som berättigar till ersättning samt att det redovisade beloppet är riktigt (jfr

text: prop. 2001/02:112 s. 22

text: ). Kommunen ska således ha handlingar för att kunna styrka att kommunen har gjort ett förvärv som berättigar till ersättning och för att kunna styrka den ingående skattens belopp. Fakturor är exempel på handlingar som kan användas för detta ändamål. Det finns emellertid inget krav på att ett underlag för att styrka den ingående skatten på förvärvet måste utgöra en sådan fullständig faktura som avses i

text: 11 kap. 8 §

text: ML. Rätt till ersättning kan således föreligga om en kommun kan styrka sin rätt till ersättning och den ingående skattens belopp med hjälp av andra handlingar. Det förhållandet att kommunen bokfört ett belopp som ingående skatt i sin redovisning medför inte i sig att kommunen därmed kan anses ha styrkt sin rätt till ersättning.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 157074-10/111

nyckelord:
Bokföring & redovisning
Inkomstskatt

title: Upphävande av ställningstagandet Förenklat årsbokslut och varulagrets anskaffningsvärde

text: Bokföringsnämnden har ändrat i

text: BFNAR 2006:1

text: , Enskild näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut, med tillhörande vägledning. Följande ställningstagande ska därför upphöra att gälla.

text: Förenklat årsbokslut och varulagrets anskaffningsvärde, 2008-04-30, dnr

text: 131 227251-08/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 157266-16/111

title: Värdet på utdelade aktier vid lex Asea utdelningar när kontrolluppgifter ska lämnas med anledning av FATCA-avtalet samt CRS och DAC 2

text: 1 Sammanfattning

text: Skatteverket anser att värdet på utdelade aktier vid en lex Asea-utdelning bör beräknas på följande sätt när kontrolluppgift ska lämnas med anledning av FATCA-avtalet samt CRS och DAC 2.

text: Aktier som inte är marknadsnoterade vid utdelningen och inte heller blir marknadsnoterade inom 14 dagar efter utdelningen, värderas med hjälp av värdenedgången på aktierna i moderbolaget.

text: Aktier som är marknadsnoterade vid utdelningen värderas till lägsta noterade betalkurs den dag aktierna disponeras.

text: Aktier som marknadsnoterats inom 14 dagar efter utdelningen värderas till medianvärdet av lägsta betalkurser för de fem noteringsdagarna närmast utdelningen.

text: 2 Frågeställning

text: Ett rapporteringsskyldigt finansiellt institut ska lämna kontrolluppgifter för bl.a. värdet på erhållna aktier med anledning av FATCA-avtalet (

text: 22 a kap.

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: – SFL). Motsvarande uppgifter ska lämnas med anledning av det automatiska utbytet av upplysningar om finansiella konton, CRS och DAC 2 (

text: 22 b kap.

text: SFL).

text: Kan det framräknade värdet i Skatteverkets allmänna råd och meddelande för så kallade lex Asea utdelningar användas för att beräkna värdet på utdelade aktier när kontrolluppgift ska lämnas till följ av det automatiska informationsutbytet när det gäller FATCA-avtalet samt CRS och DAC 2?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Kontrolluppgift om rapporteringspliktiga konton med anledning av FATCA-avtalet ska lämnas enligt

text: 22 a kap.

text: SFL. För depåkonton ska uppgift lämnas för bl.a. sammanlagd ränta och utdelning på tillgångar på kontot som har tillgodoräknats eller betalats ut under året (

text: 22 a kap. 6 § 1

text: SFL).

text: Kontrolluppgift om rapporteringspliktiga konton med anledning av automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton ska lämnas enligt

text: 22 b kap.

text: 22 b kap. 6 § 1

text: SFL).

text: Med automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton avses de svenska reglerna gällande:

text: OECD:s globala standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton (CRS) och

text: Rådets direktiv

text: av den 9 december 2014 om ändring av direktivet

text: vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning, i svensk rätt (DAC 2).

text: Betalningens karaktär ska bedömas utifrån svensk skattelagstiftning både när det gäller kontrolluppgifter enligt FATCA-avtalet samt CRS och DAC 2. Det innebär att det som är ränta, utdelning och annan avkastning enligt svenska regler ska rapporteras. Uppgift ska lämnas för t.ex. en utdelning, även om den är skattefri enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: - IL, med tillämpning av

text: 42 kap. 16 §

text: IL (

text: prop. 2014/15:41

text: sid. 111 och sid. 201 samt

text: prop. 2015/16:29

text: sid. 214). Kontrolluppgift ska därför lämnas för s.k. lex Asea-utdelningar som normalt är en skattefri utdelning enligt svenska regler.

text: Enligt

text: inkomstskattelagen

text: ska en utdelning beskattas det beskattningsår då den kan disponeras (

text: 41 kap. 8 §

text: IL) och tas upp av den som har rätt till utdelningen (

text: 42 kap. 12 §

text: IL).

text: För aktier som har förvärvats genom en sådan utdelning av aktier i dotterbolag som omfattas av reglerna för lex Asea (

text: 42 kap. 16 §

text: IL) är anskaffningsutgift för aktierna så stor del av omkostnadsbeloppet för aktierna i moderbolaget, beräknat vid tidpunkten för utdelningen, som motsvarar den förändring i marknadsvärdet som utdelningen medför för aktierna i moderbolaget (

text: 48 kap. 8 § första stycket

text: IL). När det senare ska beräknas ett omkostnadsbelopp för aktierna i moderbolaget ska, enligt andra stycket i lagrummet, den genomsnittliga anskaffningsutgiften minskas i motsvarande mån.

text: Omfattas inte utdelningen av aktierna i dotterbolaget av lex Asea regeln ska utdelningen beskattas till marknadsvärdet (

text: 61 kap. 2 §

text: IL).

text: 4 Bedömning

text: När kontrolluppgift ska lämnas enligt 22 a och

text: 22 b kap.

text: SFL måste det finansiella institutet beräkna ett värde på de utdelade aktierna. Detta värde ska beräknas enligt inkomstskattelagens regler.

text: I det fall en utdelning omfattas av den s.k. lex Asea regeln (

text: 42 kap. 16 §

text: IL) utfärdar Skatteverket i normalfallet ett allmänt råd och tillhörande meddelande. Eftersom utdelningen inte är skattepliktig i Sverige enligt

text: 42 kap. 16 §

text: IL finns inget skattepliktigt värde i kronor på de utdelade aktierna i dotterbolaget angivet i det allmänna rådet. Istället ska den genomsnittliga anskaffningsutgiften för aktierna i moderbolaget justeras.

text: I det fall det är frågan om kontrolluppgiftslämnande enligt 22 a eller

text: 22 b kap.

text: SFL ska kontrolluppgift om värdet dock lämnas då det är fråga om en utdelning som inte är undantagen uppgiftsskyldigheten enligt dessa kapitel. Värdet ska vara de utdelade aktiernas marknadsvärde den dag då aktierna blir disponibla för aktieägaren.

text: Skatteverket anser att vid beräkningen av värdet på utdelade dotterbolagsaktier vid en lex Asea-utdelning, bör värdet på de utdelade aktierna beräknas på olika sätt beroende på om dotterbolagsaktierna är marknadsnoterade då aktierna kan disponeras, om dotterbolagsaktierna noteras inom 14 dagar eller dotterbolagsaktierna inte noterats inom 14 dagar efter utdelningen.

text: I det fall aktierna i dotterbolaget är marknadsnoterade eller blir marknadsnoterats inom 14 dagar efter att aktieägarna fått aktierna i dotterbolaget bör värdet för de utdelade aktierna beräknas enligt Skatteverkets ställningstagande Värdering av värdepapper med ledning av marknadsnotering när kontrolluppgift ska lämnas för inkomst eller ersättning i inkomstslaget kapital (131 215818–14/111) .

text: 4.1 Aktierna i dotterbolaget marknadsnoteras inte inom 14 dagar

text: Skatteverket anser att värdet på utdelningen bör beräknas utifrån värdenedgången på aktierna i moderbolaget om aktierna i dotterbolaget inte är marknadsnoterade vid utdelningstillfället och inte heller noteras inom 14 dagar efter utdelningen. Detta innebär att värdet på utdelningen beräknas utifrån aktiekursen för moderbolaget före och efter utdelningen av dotterbolaget. Värdet på de utdelade aktierna i dotterbolaget kan normal räknas fram med hjälp av Skatteverkets meddelande (SKV M) för den aktuella lex Asea utdelningen.

text: Exempel:

text: Av SKV M framgår att den lägst noterade kursen för aktien i moderbolaget var 20 kronor med rätt till utdelning av aktier i dotterbolaget. Första dagen för handel med aktierna i moderbolaget utan rätt till utdelningen av aktier i dotterbolaget var den lägst noterade kursen 15 kronor. Värdet på utdelningen bör därför vara (20 – 15 =) 5 kronor per aktie i moderbolaget när kontrolluppgift för utdelning av aktie ska lämnas enligt 22 a eller

text: 22 b kap.

text: SFL.

text: 4.2 Aktierna i dotterbolaget är marknadsnoterade vid utdelningen

text: I det fall aktierna i dotterbolaget är marknadsnoterade när de kan disponeras anser Skatteverket, enligt ovan nämnda ställningstagande, att den lägsta noterade betalkursen under denna dag bör användas vid beräkningen av värdet på utdelningen. Finns inte en sådan kurs används istället den senaste köpkursen samma dag när kontrolluppgift ska lämnas enligt 22 a eller

text: 22 b kap.

text: SFL.

text: 4.3 Aktierna i dotterbolaget marknadsnoteras inom 14 dagar

text: Även i de fall då aktierna i det utdelade dotterbolaget marknadsnoterats senast 14 dagar efter det att aktieägarna disponerat aktierna i dotterbolaget anser Skatteverket att metoden enligt ovan nämnda ställningstagande bör användas vid beräkningen av värdet på utdelningen. Den innebär att ett medianvärde beräknas utifrån de fem noteringsdagarna närmast utdelningen. När medianvärdet beräknas används lägsta noterade betalkurser. Finns inte någon noterad betalkurs används istället den senaste köpkursen för respektive dag när kontrolluppgift ska lämnas enligt 22 a eller

text: 22 b kap.

text: SFL.

text: Exempel:

text: För en aktie i moderbolaget erhölls en aktie i dotterbolaget. Det utdelade dotterbolaget har noterats på en marknadsplats inom 14 dagar efter det att aktieägarna disponerat aktierna i dotterbolaget.

text: Dotterbolaget noterades en vecka efter utdelningen med lägsta betalkurs 118 kronor. De följande fyra handelsdagarnas lägsta betalkurser var 140, 134, 135 och 133 kronor. Medianvärdet av de fem handelsdagarna uppgår då till 134 kronor (118 133 134 135 140). Värdet på utdelningen bör därför vara 134 kronor per aktie i moderbolaget när kontrolluppgift för utdelning ska lämnas enligt 22 a eller

text: 22 b kap.

text: SFL.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 157638-16/111

title: Upphävande av ställningstagandet ”Frågor om negativ ränta på inlåningskonton samt investeringssparkonton”

text: Ställningstagandet ” Frågor om negativ ränta på inlåningskonton samt investeringssparkonton” daterat 2015-02-16, dnr

text: 131 94691-15/111

text: , ska inte längre tillämpas.

text: Med hänsyn till en lagändring i

text: 42 kap. 36 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: kan schablonintäkten på ett investeringssparkonto aldrig bli lägre än 1,25 procent av kapitalunderlaget. Motsvarande gäller vid beräkning av avkastningsskatt för t.ex. kapitalförsäkringar (lag (

text: ) om avkastningsskatt på pensionsmedel

text: 3 d § andra stycket

text: ). Statslånräntan har fram till dagens datum inte varit negativ. Eftersom lagändringen innebär att schablonintäkten inte påverkas av en eventuell framtida negativ statslåneränta upphör ställningstagandet att gälla.

text: Frågan om man kan få avdrag för negativ ränta på ett inlåningskonto i inkomstslaget kapital, kommer att behandlas i ett nytt ställningstagande, ” Fråga om avdrag för negativ ränta på inlåningskonto” daterat 2016-03-31, dnr

text: 131 157642-16/111


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 157642-16/111

title: Fråga om negativ ränta på inlåningskonto

text: 1 Sammanfattning

text: Om en bank väljer att ta ut en avgift (negativ ränta) av en kund för dennes inlåningskonto anser Skatteverket att denna avgift inte är avdragsgill i inkomstslaget kapital.

text: 2 Frågeställning och bakgrund

text: Reporäntan är den korta räntan som reglerar räntan mellan bankerna och Riksbanken. I samband med att Riksbanken har beslutat om en negativ reporänta har Skatteverket fått frågan om en avgift som banken tar ut (negativ ränta) av en kund för dennes inlåningskonto är avdragsgill som en ränteutgift eller på annat sätt, i inkomstslaget kapital?

text: 3 Bedömning

text: En ränta är en ersättning för en kredit som låntagaren får betala till långivaren för att få låna dennes pengar. För att betecknas som ränta ska ersättningen beräknas utifrån kreditens storlek och lånetidens längd.

text: Om en kund får betala för att ha ett inlåningskonto anser Skatteverket att det inte kan ses som en ränteutgift. Det får istället ses som en avgift som banken tar ut för att tillhandahålla system och tjänster som hör ihop med kontot, oberoende om avgiften beräknas utifrån hur mycket pengar som förvaras på kontot och hur länge de förvaras där. Skatteverket anser att avgiften inte är en utgift för att förvärva eller bibehålla en inkomst. Den kan därför inte heller vara avdragsgill på någon annan grund i inkomstslaget kapital.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 131 15794-15/111

title: Upphävande av ställningstagandet ”Undantaget från skatteplikt rörande tandvård och dentaltekniska produkter”

text: Undantaget från skatteplikt för dentaltekniska produkter har genom SFS 2014:1492 ändrats så att den svenska regeln nu är helt konform med mervärdesskattedirektivet. De regler som ställningstagandet från den 30 januari 2007 behandlar har i och med lagändringen ändrats varför det inte längre finns skäl att behålla detta ställningstagande.