identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-1957693

title: Befrielse från skattetillägg när det felaktigt har gjorts avdrag för nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar m.m.

text: 1 Sammanfattning

text: Det förekommer relativt ofta att uppgiftsskyldiga underlåter att återföra nedskrivningar av finansiella anläggningstillgångar m.m. till beskattning under skattemässiga justeringar i inkomstdeklarationen. Eftersom nedskrivningarna i regel uppgår till betydande belopp blir följden, om det i det enskilda fallet har lämnats en oriktig uppgift, att skattetilläggen kan bli oskäligt höga om de tas ut med fullt belopp.

text: För att dessa fel i största möjliga mån ska handläggas på ett enhetligt sätt med beaktande av befrielsereglerna bör som huvudregel gälla att halv befrielse ska medges om den oriktiga uppgiften beror på ett enstaka misstag samtidigt som skattetillägget är så högt att det inte kan anses stå i rimlig proportion till underlåtenheten att återföra nedskrivningen till beskattning. Befrielse bör medges om skattetillägget i det enskilda fallet överstiger fem miljoner kronor på sådant sätt att den del av skattetillägget som överstiger 5 milj. kr sätts ned till hälften.

text: Det som ovan sägs utgår ifrån det framräknade skattetilläggets storlek och gäller därmed oavsett att beräkningsbestämmelserna för skattetillägg innebär att ett underskottsskattetillägg blir högre än ett överskottsskattetillägg.

text: 2 Frågeställning

text: Frågan som diskuteras i detta ställningstagande är om och i så fall hur befrielse från skattetillägg ska medges när ett bolag har lämnat en oriktig uppgift genom att felaktigt göra avdrag för nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar m.m. i en inkomstdeklaration. Normalt handlar det om nedskrivning att värdet på aktier i ett dotterbolag.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Den materiella skattefrågan

text: Finansiella anläggningstillgångar och kortfristiga placeringar ska under vissa förutsättningar skrivas ned i bokföringen till det lägre värde som tillgången har på balansdagen. Den kostnad som uppkommer i resultaträkningen är endast avdragsgill i ett fåtal situationer vid inkomstbeskattningen. Normalt ska därför nedskrivningen återföras till beskattning under skattemässiga justeringar i inkomstdeklarationen.

text: Nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar och kortfristiga placeringar ska redovisas i ruta 3.17 på blankett INK 2 (3.15 på blankett INK 4). Om en nedskrivning inte är avdragsgill ska nedskrivningen återföras till beskattning under skattemässiga justeringar i ruta 4.3 b på blankett INK 2 (ruta 4.3 a på blankett INK 4).

text: 3.2 När har en oriktig uppgift lämnats?

text: Den första frågan som måste ställas i ett ärende om skattetillägg är om en oriktig uppgift har lämnats till ledning för egen beskattning (

text: 49 kap. 4 §

text: SFL).

text: En oriktig uppgift ska inte anses vara lämnad om de uppgifter som lämnats i deklarationen är så tydliga att de väcker Skatteverkets särskilda utredningsskyldighet. Vad gäller nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar m.m. kan frågan ställas om de uppgifter som normalt har lämnats i deklarationen om att avdrag har gjorts för nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar och kortfristiga placeringar samtidigt som avdraget inte har återförts till beskattning är tillräckligt tydliga för att väcka Skatteverkets särskilda utredningsskyldighet. Om så är fallet har en oriktig uppgift inte lämnats. Vad som skulle kunna motivera en särskild utredningsskyldighet är att avdrag för sådan nedskrivning endast kan medges i ett fåtal situationer vid inkomstbeskattningen.

text: Frågan om Skatteverkets utredningsskyldighet och därmed om oriktig uppgift lämnats har i flera ärenden prövats av Högsta förvaltningsdomstolen. Domstolen har i dessa domar konstaterat att skattemässig avdragsrätt för nedskrivning av anläggningstillgångar enbart föreligger i ett fåtal, sällan förekommande situationer. Därefter har Högsta förvaltningsdomstolen som ett nästa steg gjort en bedömning av om övriga uppgifter i deklarationen talar emot en sådan möjlig avdragsrätt.

text: I en av domarna gjordes bedömningen att övriga uppgifter i deklarationen talade emot att bolaget skulle ha en avdragsrätt för nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar. Enligt Högsta förvaltningsdomstolen framstod det därmed som närmast uteslutet att avdraget skulle godtas av Skatteverket utan närmare utredning (

text: RÅ 2003 ref. 4

text: I andra domar har Högsta förvaltningsdomstolen istället gjort bedömningen att övriga uppgifter i deklarationen inte har varit sådana att de talar emot att den uppgiftsskyldige haft rätt att göra avdrag för nedskrivningen. I dessa domar framstod det därför inte som uteslutet att Skatteverket hade kunnat godta avdraget utan ytterligare utredning. Oriktig uppgift hade därmed lämnats och skattetillägg kunde tas ut (

text: RÅ 2004 ref. 11

text: RÅ 2004 not. 102

text: RÅ 2005 ref. 7

text: och

text: RÅ 2007 ref. 65

text: 3.3 Allmänt om befrielse från skattetillägg

text: Skatteverket ska besluta om hel eller delvis befrielse från ett skattetillägg om det är oskäligt att ta ut avgiften med fullt belopp (

text: 51 kap. 1 §

text: SFL). I lagtexten finns ett antal omständigheter uppräknade som särskilt ska beaktas vid bedömningen av befrielsefrågan. Dessa omständigheter är ålder, hälsa eller liknande förhållanden, felbedömning av en regel eller betydelsen av faktiska förhållanden, vilseledande eller missvisande kontrolluppgifter eller uppgifter om betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer, avgiften inte står i rimlig proportion till felaktigheten eller passiviteten eller om en oskäligt lång tid har gått efter det att Skatteverket har funnit anledning att anta att avgiften ska tas ut utan att den som avgiften gäller kan lastas för dröjsmålet. Uppräkningen är inte uttömmande utan även andra omständigheter kan medföra att det framstår som oskäligt att ta ut skattetillägg med fullt belopp (jfr

text: prop. 2002/03:106 s. 143

text: och

text: prop. 2010/11:165 s. 441

text: 3.4 Europakonventionen och skattetillägg

text: År 2002 kom det några domar från Europadomstolen som klargjorde att det svenska skattetillägget var att betrakta som en anklagelse om brott och ett straff enligt

text: artikel 6 i Europakonventionen

text: Janosevic mot Sverige

text: samt Västberga Taxi AB och Vulic mot Sverige).

text: För att beakta de rättssäkerhetskrav som uppställs i Europakonventionen gjordes år 2003 vissa ändringar i den då gällande taxeringlagen.

text: Av förarbetena (

text: prop. 2002/03:106 s. 86

text: ) framgår bl.a. att:

text: ”I ovan nämnda fallen mot Sverige anför Europadomstolen att det

text: svenska skattetilläggssystemet innebär att den skattskyldige presumeras

text: oursäktligt ha lämnat en oriktig uppgift. Det presumeras vidare att det

text: inte är uppenbart oskäligt att ta ut skattetillägg. Den skattskyldige har

text: sedan att motbevisa denna presumtion för att undgå skattetillägg.

text: Europadomstolen hänvisar till Salabiaku-fallet och anför att domstolen

text: där slagit fast att sådana presumtioner är tillåtna under förutsättning att

text: de hålls inom rimliga gränser. Domstolens bedömning är, mot bakgrund

text: av att det svenska systemet innehåller flera subjektiva befrielsegrunder

text: och att ett effektivt taxeringssystem är viktigt för en stats finanser, att den

text: svenska presumtionen uppfyller kraven i artikel 6.2. Europadomstolen

text: pekar på att det för systemets förenlighet med oskuldspresumtionen har

text: betydelse att det i varje enskilt fall sker en nyanserad och inte alltför

text: restriktiv bedömning av om det finns förutsättningar att undanröja eller

text: befria från skattetillägget”

text: Domarna från Europadomstolen innebar sålunda att skattetillägg även fortsättningsvis kunde tas ut med oriktig uppgift som grund och utan något krav om att Skatteverket skulle behöva bevisa att den oriktiga uppgiften lämnats med uppsåt eller av oaktsamhet.

text: Men samtidigt påpekades betydelsen av att Skatteverket i varje enskilt fall ska göra en nyanserad och inte alltför restriktiv bedömning av om det finns förutsättningar för att undanröja eller befria från skattetillägget.

text: En av de förändringar som infördes 2003 var att skattetillägget genom delvis befrielse skulle kunna sättas ned till hälften eller en fjärdedel. En annan förändring var att tidigare bestämmelse om att befrielse skulle medges om det framstod som uppenbart oskäligt att ta ut avgiften justerades så att det skulle räcka med att det framstår som oskäligt att ta ut skattetillägget med fullt belopp.

text: Genom det som ovan sägs klargjordes att befrielsereglerna skulle få större betydelse än tidigare och att det förväntas att Skatteverket i varje enskilt fall ska göra en nyanserad och inte alltför restriktiv bedömning av befrielsereglerna.

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Olika invändningar som den uppgiftsskyldige kan åberopa som stöd för befrielse när avdrag felaktigt har gjorts för nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar m.m.

text: Nedan diskuteras ett antal befrielseinvändningar som den uppgiftsskyldiga kan åberopa i ett ärende där finansiella anläggningstillgångar felaktigt inte har återförts till beskattning. De invändningar som diskuteras är endast exempel på invändningar som kan åberopas. Den uppgiftsskyldige kan därför i ett enskilt ärende åberopa andra invändningar som kan få betydelse för befrielsefrågan.

text: 4.1.1 Felbedömning av en skatteregel

text: Frågan om nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar m.m. kan vara avdragsgill vid inkomstbeskattningen är normalt ingen svår materiell fråga. Som framgår av Högsta förvaltningsdomstolens domar ovan kan ett sådant avdrag endast medges i ett fåtal sällan förekommande fall.

text: Den uppgiftsskyldiga förväntas vara noggrann vid upprättandet av deklarationen och det kan i efterhand förväntas att den uppgiftsskyldige kan motivera varför en nedskrivning inte har återförts till beskattning under skattemässiga justeringar.

text: Den uppgiftsskyldiga är i dessa skattetilläggsärenden normalt ett aktiebolag. Och även om det kan vara fråga om både mindre och större bolag så måste det kunna förutsättas att den som bedriver en näringsverksamhet har en viss kompetens eller har möjlighet att skaffa sig sådan kompetens om vilka materiella skatteregler som gäller vid nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar m.m. (

text: prop. 2002/03:106 s. 242

text: Till detta kommer att Skatteverket i broschyren – Skatteregler för aktie- och handelsbolag (SKV utgåva 20) s. 13 har lämnat följande information:

text: ” Nedskrivning av aktier

text: En finansiell anläggningstillgång, t.ex. aktier, får i bokföringen skrivas ned till det lägre värde som tillgången har på balansdagen. Den kostnad som uppkommer i resultaträkningen får bara dras av i ett fåtal situationer vid beskattningen. I övriga situationer, då nedskrivningen inte är skattemässigt avdragsgill, ska avdraget tas upp som en justerad intäktspost i inkomstdeklarationen. Beloppet tar du upp vid punkt 4.3 b i Inkomstdeklaration 2 (eller punkt 4.3 a i Inkomstdeklaration 4).”

text: Sammantaget finns det normalt inte anledning att medge befrielse på den grunden att den oriktiga uppgiften berott på en felbedömning av en skatteregel (

text: 51 kap. 1 § andra stycket 1 b

text: SFL).

text: 4.1.2 Högt skattetillägg

text: Nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar handlar ofta om stora belopp och därmed om höga skattetillägg.

text: Fråga kan uppkomma om enbart den omständigheten att skattetillägget är mycket högt är en sådan omständighet som kan motivera att befrielse ska medges.

text: Konstateras kan att skattetilläggets storlek inte är en omständighet som särskilt ska beaktas enligt befrielsegrunderna i

text: 51 kap. 1 §

text: SFL. Även i övrigt är det enligt Skatteverkets uppfattning svårt att motivera att enbart skattetilläggets storlek skulle kunna motivera hel eller delvis befrielse. Skattetillägget kan från början sägas vara proportionerligt eftersom avgiften tas ut med en viss procent av skatteundandragandet eller det reducerade näringsunderskottet.

text: Frågan om att införa maximibelopp vid uttag av skattetillägg diskuterades redan i

text: prop. 2002/03:106 s. 169

text: . Bedömningen blev att en sådan regel inte skulle införas vilket bl.a. motiverades med att det kunde uppstå tröskeleffekter som kan synas obefogade med hänsyn till skattetilläggets grundläggande struktur. Istället menade regeringen att de synpunkter som talar för en maximiregel bör kunna tillgodoses inom ramen för reglerna om delvis befrielse från skattetillägg när en full avgift är oskälig för att den inte står i rimlig proportion till felaktighetens eller underlåtenhetens art.

text: Se även

text: RÅ 1995 ref. 5

text: och

text: RÅ 2007 ref. 65

text: 4.1.3 Underskott av näringsverksamhet

text: En omständighet som kan åberopas är att den oriktiga uppgiften inte har medfört någon skattevinst eftersom Skatteverkets beslut endast medför att deklarerat underskott har reducerats.

text: Den uppgiftsskyldiga kan i det enskilda fallet även invända att ett felaktigt medgivet underskott aldrig skulle kunna utnyttjas pga. senare inträffade omständigheter.

text: Att skattetillägg ska tas ut på ett underskott av näringsverksamhet framgår direkt av 49 kap.

text: 14 §

text: SFL och bygger på tanken att skattevinsten kan uppkomma ett senare år då bolaget har fått vinster som kan kvittas mot det felaktiga underskottet.

text: Enbart ett påstående om att man inte förväntar sig några kvittningsbara vinster utgör därför inte grund för befrielse.

text: Däremot kan situationen bli en annan om bolaget går i konkurs, träder i likvidation eller genomgår en sådan ägarförändring som innebär att ett underskott helt eller delvis försvinner. Det handlar här ofta om omständigheter som inträffar efter det att den oriktiga uppgiften har lämnats och i vissa fall kan det vara så att omständigheterna inträffar efter det att skattetillägget har tagits ut.

text: Att även sådana omständigheter som inträffar efter det att den oriktiga uppgiften har lämnats kan beaktas i befrielsesammanhang framgår av

text: prop. 2002/03:106 s. 240

text: . Av propositionen framgår vidare att det i vissa fall kan antas att underskottet aldrig kommer att kunna utnyttjas av den skattskyldige, t.ex. därför att företaget går i konkurs och att det kan te sig obilligt att likväl ta ut ett fullt skattetillägg i sådant fall.

text: Frågan om befrielse i sådana fall utvecklas i Skatteverkets rättsliga vägledning där det står att ett skattetillägg som beräknas enligt vanliga principer kan vara orimligt om någon skattelättnad aldrig skulle kunna uppnås genom felet. Så kan vara fallet om ett felaktigt underskott av näringsverksamhet aldrig kan nyttjas på grund av en senare händelse som konkurs, likvidation eller ägarförändring.

text: Om det redan vid utredningen av ett felaktigt underskott framgår att underskottet aldrig skulle ha kunnat utnyttjas kan det enligt Skatteverkets vägledning bli aktuellt med hel befrielse från ett skattetillägg. Är det istället så att omständigheten inträffar vid en senare tidpunkt kan den uppgiftsskyldiga komma in med en begäran om omprövning av skattetillägget och tillägget kan då beroende av omständigheterna sättas ned till lägst en fjärdedel.

text: 4.1.4 Risk för skatteundandragande

text: En invändning som den uppgiftsskyldige kan åberopa är att risken för skatteundandragande är mindre än vanligt när en nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar m.m. inte har återförts till beskattning.

text: Bakgrunden till denna invändning utgår ifrån Högsta förvaltningsdomstolens uttalande att skattemässigt avdrag för nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar endast kan medges i ett fåtal, sällan förekommande situationer. Även om deklarationsuppgifterna inte är sådana att de väcker Skatteverkets särskilda utredningsskyldighet så kan uppfattningen ändå vara att de båda omständigheterna att avdraget är väl synligt i deklarationen (ruta 3.17 i INK 2) och att avdraget bara kan medges i ett fåtal situationer minskar risken för ett skatteundandragande på sådant sätt att det skulle vara oskäligt att ta ut skattetillägget med fullt belopp.

text: Invändningen utgår ifrån att Skatteverket årligen ska gå igenom varje bolagsdeklaration för att se vilka bolag som har gjort avdrag för nedskrivningar utan att återlägga avdraget till beskattning och att Skatteverket som en direkt följd av denna upptäckt ska påbörja en utredning som eventuellt visar att bolaget har lämnat en oriktig uppgift.

text: Det kan inte anses vara rimligt att förvänta sig att Skatteverket inom ramen för den årliga kontrollen ska ha tid och resurser att hitta och utreda alla de deklarationer där en nedskrivning inte har återförts till beskattning och lägga en sådan kontroll till grund för befrielse från ett skattetillägg.

text: Inte heller finns det i förarbeten eller praxis något stöd för att Skatteverkets sätt att granska inkomstdeklarationer ska vägas in vid bedömningen av om risken för skatteundandragande är mindre än vanligt. Däremot har lagstiftaren valt att risken för skatteundandragande kan beaktas när Skatteverket har tillgång till vissa typer av kontrollmaterial. Skattetillägg ska därför inte tas ut om en oriktig uppgift framgår av avstämningsuppgifter som varit tillgängliga för Skatteverket inom ett år från utgången av beskattningsåret (

text: 49 kap. 10 § första stycket 1

text: SFL). Vidare framgår av

text: prop. 2014/15:131, s. 248

text: , att befrielse i vissa fall kan komma ifråga om annat kontrollmaterial som inte omfattas av uttrycket avstämningsuppgift ändå är av den karaktären att materialet ökat upptäcktsrisken.

text: Något sådant kontrollmaterial som kan minska upptäcktsrisken föreligger inte när en nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar felaktigt inte har återförts till beskattning.

text: Sammantaget blir bedömningen att det inte finns skäl att medge befrielse av den anledningen att risken för skatteundandragande skulle vara mindre än vanligt när ett bolag felaktigt har underlåtit att i deklarationen återlägga ett avdrag för nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar.

text: 4.1.5 Kan den omständigheten att det är fråga om ett enstaka misstag medföra att befrielse ska medges?

text: En ofta återkommande förklaring till att en nedskrivning inte har återlagts till beskattning är att felet beror på ett misstag. Den uppgiftsskyldige medger att nedskrivningen rätteligen skulle ha återförts till beskattning men menar att återföringen har förbisetts vid upprättandet och undertecknandet av deklarationen.

text: Ofta kan det vara svårt att motbevisa ett påstående om att den oriktiga uppgiften har lämnats av misstag. En situation då misstaget skulle kunna ifrågasättas är om det är fråga om mer än ett enstaka fel vilket skulle kunna vara fallet om det visar sig att uppgiftslämnaren har gjort samma fel i tidigare års deklaration.

text: Frågan blir då om misstaget som sådant kan motivera att hel eller delvis befrielse ska medges.

text: Vid besvarandet av den frågan måste beaktas att uppgiftslämnaren har ett omfattande ansvar att vara noggrann vid upprättandet av deklarationen och ska se till att Skatteverket får alla de uppgifter som verket behöver för att kunna fatta ett korrekt beskattningsbeslut (

text: 31 kap. 3 §

text: SFL).

text: I praxis har frågan om noggrannhet vid upprättandet av deklarationen bl.a. diskuterats i

text: RÅ 2000 ref. 66

text: där det står att:

text: ”Den svenska taxeringen bygger till stor del på uppgifter från den enskilde och vitsordande från dennes sida av uppgifter som inhämtats från annat håll. Skattetillägget avser att ge uttryck åt bl.a. kravet på noggrannhet vid fullgörande av deklarationsplikten och därmed sammanhängande uppgiftsskyldighet. Slarv kan i princip inte godtas. Vidare måste den skattskyldige i regel ha en uppfattning om vilka uppgifter som är väsentliga för bedömningen av ett yrkande om han inte vill riskera att oriktigt uppgiftslämnande anses föreligga och skattetillägg påförs.”

text: Ett senare rättsfall är

text: RÅ 2008 ref. 61

text: där den uppgiftsskyldiga felaktigt lagt till en siffra mitt i ett yrkat avdrag för resor till och från arbetet. Mot bakgrund av vad som framkom i målet menade Högsta förvaltningsdomstolen att det var fråga om en ren misskrivning vid upprättandet av deklarationen. Felet ansågs dock inte vara ursäktligt på grund av de höga krav som får anses gälla vid upprättandet av deklarationen.

text: Utifrån de krav på noggrannhet som gäller vid uppgiftslämnandet och de förtydliganden som görs i rättsfallen ovan saknas det enligt Skatteverkets uppfattning stöd för att medge befrielse enbart på den grunden att den oriktiga uppgiften har lämnats av misstag.

text: 4.1.6 Kan ett enstaka misstag få betydelse i något annat sammanhang?

text: Vid bedömningen om det är oskäligt att ta ut ett skattetillägg med fullt belopp ska särskilt beaktas om avgiften inte står i rimlig proportion till felaktigheten eller passiviteten (

text: 51 kap. 1 § andra stycket 2

text: SFL).

text: Bestämmelsen är allmänt hållen och ger inte något direkt svar på frågan när befrielse ska medges och hur mycket befrielse som ska medges om ett bolag av misstag har underlåtit att återföra en nedskrivning till beskattning. Utgångspunkten är därför att Skatteverket i varje enskilt ärende måste göra en bedömning av om det är oskäligt att ta ut avgiften med fullt belopp pga. att avgiften inte står i rimlig proportion till felaktigheten eller passiviteten (tidigare i

text: taxeringslagen

text: – underlåtenheten).

text: I

text: prop. 2010/11:165, s. 443

text: , finns uttalanden som delvis förklarar innebörden av denna befrielsegrund. Där står bl.a. att:

text: ”Uttrycket ”felaktigheten eller underlåtenheten” syftar både till arten av den lämnade – eller utelämnade – uppgiften och till den skattskyldiges faktiska agerande. Avsikten är att befrielse ska kunna ske mer frekvent än hittills vid skattetillägg som rimligen måste bedömas som oskäligt höga i förhållande till felaktigheten eller underlåtenheten. Detta utrymme skapas dels genom slopandet av uppenbarhetskriteriet, dels genom möjligheten att delvis befria från skattetillägg.”

text: På s. 445 ff. i

text: prop. 2010/11:165

text: framgår vidare att:

text: ”Ett annat fall där delvis befrielse kan aktualiseras är i den situationen där det inte finns några ursäktliga omständigheter för felaktigheten eller underlåtenheten men det ändå kan anses oskäligt att ta ut fullt skattetillägg på grund av att de vanliga beräkningsprinciperna skulle leda till ett synnerligen högt skattetillägg, som inte står i rimlig proportion till felaktigheten eller underlåtenheten. Det förekommer att skattetillägg tas ut med mångmiljonbelopp även för fel som visserligen inte kan betraktas som ursäktliga men som ändå inte – med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet – är särskilt allvarliga. Avsikten är att det ska vara möjligt att sätta ned avgiften i fall av detta slag”.

text: Som ovan framgår avsåg lagstiftaren genom denna bestämmelse att tillskapa en mer frekvent användning av befrielsereglerna när ett skattetillägg rimligen måste bedömas som oskäligt högt i förhållande till felaktigheten eller underlåtenheten. Två sätt att markera denna förändring på var att det inte längre skulle krävas att det var uppenbart oskäligt att ta ut ett fullt skattetillägg utan det skulle räcka med att det är oskäligt att ta ut avgiften med fullt belopp samt att det genom införandet av

text: skatteförfarandelagen

text: öppnades en möjlighet att befria till den nivå som framstår som skälig i det enskilda fallet.

text: Ett rättsfall som kan kopplas till befrielseregeln i

text: 51 kap. 1 § andra stycket 2

text: SFL och som handlar om nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar är

text: RÅ 2007 ref. 65

text: (Målrakan AB).

text: Rättsfallet avser ett bolag som hade gjort avdrag för nedskrivning av aktier i två dotterbolag. Genom att inte återlägga nedskrivningen till beskattning blev bedömningen att bolaget hade lämnat en oriktig uppgift och att skattetillägg därför skulle tas ut. Skattetillägget uppgick till drygt 70 milj. kronor. Eftersom avdraget avsåg 2001 års taxering skulle dåvarande befrielseregler i

text: taxeringslagen

text: tillämpas vilket innebar att det måste vara uppenbart oskäligt för att befrielse skulle kunna medges samtidigt som endast hel befrielse från skattetillägg kunde medges.

text: Som grund för befrielse åberopade bolaget bl.a. att felet uppkommit helt oavsiktligt, att skattetillägget uppgick till ett mycket stort belopp samt att det felaktiga underskottet inte skulle ha kunnat utnyttjas.

text: Av Högsta förvaltningsdomstolens dom framgår att skattetillägg tas ut på objektiva grunder och att den omständigheten att felet var oavsiktligt inte i sig utgör grund för befrielse. Samtidigt framhöll domstolen att en sådan omständighet kan tillmätas betydelse vid den proportionalitetsbedömning som ska göras i målet.

text: Högsta förvaltningsdomstolen konstaterade att skattetillägget uppgick till mer än 70 milj. kr och menade att det skulle framstå som stötande om det allmänna skulle tillgodogöra sig ett sådant belopp med anledning av ett oavsiktligt – om än anmärkningsvärt – förbiseende av den skattskyldige. Bedömningen blev därför att ett fullt skattetillägg inte stod i rimlig proportion till bolagets försummelse och bolaget befriades därför helt från skattetillägget. Samtidigt som hel befrielse medgavs uttalade domstolen i sina domskäl att det vid det aktuella årets taxering inte fanns någon möjlighet att medge delvis befrielse från ett skattetillägg.

text: 4.1.7 När kan skattetillägget anses vara så högt att det inte står i rimlig proportion till felaktigheten eller passiviteten?

text: Om bedömningen i det enskilda fallet blir att underlåtenheten att återföra en nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar m.m. beror på ett misstag från den uppgiftsskyldiges sida så blir nästa fråga när skattetillägget kan anses vara så högt att det inte står i rimlig proportion till felaktigheten eller passiviteten och att det därför finns grund för befrielse enligt

text: 51 kap 1 § andra stycket 2

text: SFL?

text: I

text: RÅ 2007 ref. 65

text: som just handlar om nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar menade domstolen att det skulle framstå som stötande om det allmänna skulle tillgodogöra sig ett belopp på över 70 milj. kr med anledning av ett oavsiktligt – om än anmärkningsvärt – förbiseende av den skattskyldige.

text: Rättsfallet visar att det kan bli aktuellt med befrielse när den oriktiga uppgiften beror på ett förbiseende från den skattskyldiges sida samtidigt som det är fråga om ett högt skattetillägg. Det är dock svårt att tolka domen på så sätt att ett skattetillägg uppgående till 70 milj. kr skulle utgöra en nedre beloppsgräns för befrielse. Till detta kommer att rättsfallet utgick ifrån då gällande befrielseregler i

text: taxeringslagen

text: som innebar att befrielse skulle medges först om det framstod som uppenbart oskäligt att ta ut skattetillägget samtidigt som det inte fanns någon möjlighet att medge delvis befrielse från skattetillägget.

text: Frågan blir därmed vid vilken nivå som ett skattetillägg inte kan anses stå i rimlig proportion till underlåtenheten att återföra en nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar m.m. till beskattning. Något exakt svar på den frågan går varken att få fram genom lag, förarbeten eller praxis. Istället är detta en fråga som har överlämnats till Skatteverket och domstolarna att bedöma utifrån omständigheterna i det enskilda ärendet.

text: Det förekommer relativt ofta att uppgiftsskyldiga underlåter att återföra nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar m.m. till beskattning. Eftersom nedskrivningarna i regel uppgår till betydande belopp blir följden, om det i det enskilda fallet har lämnats en oriktig uppgift, att skattetilläggen kan bli mycket höga om de tas ut med fullt belopp.

text: Att en oriktig uppgift har lämnats av ett enstaka misstag är, som ovan sagts, i sig inte tillräckligt för att befrielse från skattetillägg ska medges. Ytterligare en förutsättning är att skattetilläggets storlek inte kan anses stå i rimlig proportion till underlåtenheten att återföra nedskrivningen till beskattning. För att denna typ av fel i största möjliga mån ska handläggas på ett enhetligt sätt bör som huvudregel gälla att befrielse ska medges om skattetillägget i det enskilda fallet överstiger fem miljoner kronor. Befrielse ska i sådant fall, om felet beror på ett enstaka misstag, medges genom att den del av skattetillägget som överstiger 5 milj. kr sätts ned till hälften.

text: Exempel

text: a) Ett fullt skattetillägg beräknas för bolag A till 3 milj. kr. Fullt skattetillägg ska tas ut eftersom skattetillägget understiger 5 milj. kr.

text: b) Ett fullt skattetillägg beräknas för bolag B till 8 milj. kr. Befrielse ska medges ned till 6,5 milj. kr (5 milj. kr samt 50 % av 3 milj. kr)

text: c) Ett fullt skattetillägg beräknas för bolag C till 12 milj. kr. Befrielse medges ned till 8,5 milj. kr (5 milj. kr samt 50 % av 7 milj. kr)

text: 4.2 Avdrag för resultat från andelar i företag

text: I resultaträkningen till deklarationsblankett INK 2 finns fyra rutor där ett bolag kan göra avdrag för resultat från andelar i koncernföretag, intresseföretag och gemensamt styrda företag, resultat från övriga företag som det finns ett ägarintresse i samt resultat från övriga finansiella anläggningstillgångar (3.12-3.15).

text: Avdragen i dessa rutor påminner till stor del om de avdrag som görs i ruta 3.17 genom att avdraget i flertalet situationer ska återföras till beskattning under skattemässiga justeringar i inkomstdeklarationen.

text: Blir bedömningen i det enskilda fallet att bolaget har lämnat en oriktig uppgift genom att inte återlägga ett avdrag i ruta 3.12-3.15 till beskattning samtidigt som det är fråga om ett enstaka misstag bör bedömningen bli att befrielsefrågan ska hanteras på samma sätt som ovan vad gäller nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-1960721

publisher: Skatteverket

status: gällande

title: Rätt tidpunkt för ansökan om ersättning för säkerhet som inte behöver tas i anspråk

org: skv

text: 1 Sammanfattning

type: rubrik

text: Om flera anstånd med säkerhet har medgetts efter varandra avseende samma ursprungliga beskattningsärende, exempelvis vid överklagande till överrätt, ska en ansökan om ersättning för kostnaden att ställa säkerhet inges inom en månad efter det att den sista anståndstiden som beskattningsärendet avser har löpt ut.

type: stycke

text: 2 Frågeställning

text: Enligt lag ska en ansökan om ersättning avseende kostnad för att ställa säkerhet göras inom en månad efter den dag då anståndstiden som den aktuella säkerheten gäller för gick ut.

text: Fråga har uppkommit om när ansökan ska ges in om flera anstånd har följt på varandra. En typsituation kan vara att den skattskyldige har haft anstånd mot säkerhet i samband med en omprövning eller ett överklagande av ett beskattningsbeslut och därefter överklagar till högre instans samt ansöker om ett nytt anstånd till dess avgörandet i den högre instansen har vunnit lagakraft.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Ställd säkerhet får tas i anspråk när anståndstiden har gått ut (63 kap. 9 § skatteförfarandelag [2011:1244]).

text: Om säkerheten inte behöver tas i anspråk, ska Skatteverket efter ansökan besluta om skälig ersättning för kostnaden att ställa säkerhet. En ansökan om ersättning ska ha kommit in till Skatteverket senast en månad efter den dag då anståndstiden gick ut. Om en ansökan kommer in för sent och förseningen är ursäktlig, får ansökan ändå prövas (63 kap 10 § skatteförfarandelag).

text: I den senare bestämmelsen föreskrivs att Skatteverket beslutar om ersättning för ställd säkerhet och när ansökan om ersättning senast ska ha kommit in till verket. Det går inte att föreskriva att ansökan om ersättning ska göras innan det ärende som anståndet avser har avgjorts eftersom frågan om ersättning blir aktuell först när det står klart att säkerheten inte behöver användas, dvs. först när anståndstiden har gått ut. Det föreskrivs därför att ansökan om ersättning ska ha kommit in senast en månad efter den dag då anståndstiden gick ut. (

text: prop. 2010/11:165 s 1038

text: f.).

text: 4 Bedömning

text: En förvaltningsrätt har i ett avgörande ansett att trots att ett anstånd har upphört genom ett beslut av Skatteverket så har den ställda säkerheten inte fått tas i anspråk, eftersom nytt anstånd hade beviljats dessförinnan. Fristen för ansökan om ersättning för kostnaden att ställa säkerhet i ett sådant fall måste förstås så att ansökan ska göras senast en månad efter att ställd säkerhet lagligen kunnat tas i anspråk och behovet av ett ianspråktagande således har kunnat bedömas. Det medför att ansökan ska ha kommit in till Skatteverket senast en månad efter den dag då det senast meddelade anståndet har upphört. Det förhållandet att det, på grund av sakprövningar i olika instanser, formellt sett är fråga om två anstånd, ändrade inte domstolens bedömning (Förvaltningsrätten i Stockholms dom den 31 juli 2020, mål nr 16059-20).

text: Skatteverket gör bedömningen att frågan om ersättning för kostnaden att ställa säkerhet blir aktuell först om och när det står klart att säkerheten inte längre behöver tas i anspråk. Om flera anstånd med säkerhet har medgetts efter varandra avseende samma ursprungliga beskattningsärende kan Skatteverket inte göra någon bedömning av behovet av att ianspråkta säkerheten förrän det sista anståndet har löpt ut. Det är således Skatteverkets bedömning att en ansökan om ersättning för kostnaden att ställa säkerhet ska ges in inom en månad efter det att den sista anståndstiden gällande det beskattningsärende som anståndet avser har löpt ut. Skatteverket gör samma bedömning som förvaltningsrätten (se ovan).

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-196118-2026

title: Ställningstagandet Beskattningsbara transaktioner till anställda, mervärdesskatt ska inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet Beskattningsbara transaktioner till anställda, mervärdesskatt, daterat den 1 april 2025, dnr

text: , ska inte längre tillämpas.

text: Skatteverket klargör i ställningstagandet sin syn på när beskattningsbara transaktioner mot ersättning till anställda ska anses ingå i den ekonomiska verksamheten och när det kan vara fråga om omvärdering.

text: Högsta förvaltningsdomstolen har den 25 februari 2026 meddelat en dom (mål nr 4652–25) som klargör när beskattningsbara transaktioner mot ersättning till anställda ska anses ingå i den ekonomiska verksamheten och när det kan vara fråga om omvärdering. Vad gäller omvärdering utvecklar domstolen framför allt när det kan vara en marknadsmässigt betingad ersättning. Domstolen anger att det kan vara en marknadsmässigt betingad ersättning även om den understiger företagets kostnad för transaktionen. Så kan vara fallet om det rör sig om en särskild förmån som riktar sig till företagets personal och som får betraktas som ett normalt inslag i ett företags verksamhet. Nedsättningen av priset får i sådana fall anses vara affärsmässig och till nytta för den bedrivna verksamheten.

text: Den information som framgår av Högsta förvaltningsdomstolens dom kan framgå direkt på olika vägledningssidor. Det finns därför inte längre skäl att ha kvar ställningstagandet.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-196131-2026

title: Ställningstagandet ”Mervärdesskatt vid privat bruk av personbil i bilhandelsföretag, en kommentar med anledning av Regeringsrättens beslut 2008-01-30, mål nr 1133–07” ska inte längre tillämpas

text: Ställningstagandet ”Mervärdesskatt vid privat bruk av personbil i bilhandelsföretag, en kommentar med anledning av Regeringsrättens beslut 2008-01-30, mål nr 1133–07” daterat den 20 mars 2008, dnr

text: 131 177409-08/111

text: , ska inte längre tillämpas.

text: Skatteverket klargör i ställningstagandet sin syn att uttagsbeskattning av förmån av bil ska ske oavsett om betalning görs till arbetsgivaren. En sådan betalning ses i ställningstagandet som en reglering av löneförmånens värde som ska beaktas och reducera värdet vid beräkning av beskattningsunderlaget och inte som en betald ersättning för en beskattningsbar transaktion. Transaktionerna kan därför vara föremål för uttagsbeskattning.

text: Högsta förvaltningsdomstolen har i

text: HFD 2024 ref. 33

text: och

text: HFD 2024 not. 63

text: angett att ett netto- eller bruttolöneavdrag kan vara en ersättning för en beskattningsbar transaktion. Någon särskild hantering för personbilar eller motorcyklar kommer inte längre tillämpas.

text: Vad som framgår i ställningstagandet överensstämmer inte med senare praxis från Högsta förvaltningsdomstolen. Med hänsyn till denna praxis får det anses vara klarlagt hur betalning genom netto- eller bruttolöneavdrag ska tolkas vad gäller om det kan vara ersättning för en beskattningsbar transaktion. Information om detta kan framgå direkt på en vägledningssida i Rättslig vägledning.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-196159-2025

title: Beräkning av kapitalvinst och anskaffningsutgift för tillkommande belopp i utländsk valuta

text: 1 Sammanfattning

text: Kapitalvinst som uppkommer på grund av ett tillkommande belopp i utländsk valuta ska bestämmas till ett belopp i svenska kronor med hänsyn till valutakursen när det tillkommande beloppet kan beräknas.

text: Den s.k. 30-dagarsregeln är endast tillämplig om växling till svenska kronor sker inom trettio dagar från avyttringen. Det saknar därmed betydelse att växling av ett tillkommande belopp sker inom trettio dagar från det att beloppet kan beräknas.

text: Köparen ska öka sin anskaffningsutgift för ett tillkommande belopp i utländsk valuta och beloppet i svenska kronor ska bestämmas med hänsyn till samma valutakurs som gäller för beräkning av säljarens kapitalvinst.

text: 2 Frågeställning

text: Aktier och andra tillgångar kan säljas mot en ersättning i utländsk valuta och säljaren kan i vissa fall ha rätt till ett tillkommande belopp (s.k. tilläggsköpeskilling). Storleken av en sådan ytterligare ersättning är ofta beroende av en viss framtida händelse eller förutsättning. Ett tillkommande belopp kan exempelvis baseras på bolagets resultat eller intäkter under en viss period efter avyttringen.

text: Ett tillkommande belopp ska tas upp som intäkt av säljaren och öka köparens anskaffningsutgift för den förvärvade tillgången. Vid beskattningen måste ett belopp i utländsk valuta bestämmas till ett belopp i svenska kronor.

text: Frågan är vilken valutakurs som ska användas för att ett tillkommande belopp i utländsk valuta ska bestämmas i svenska kronor och om den s.k. 30-dagarsregeln kan tillämpas i det här fallet.

text: Beskattning av den ursprungliga ersättningen har behandlats i ställningstagandet ”Försäljning av tillgång mot ersättning i utländsk valuta och tillämpning av den s.k. 30-dagarsregeln”, 2021-05-31, dnr

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Kapitalvinster ska tas upp som intäkt det beskattningsår då tillgången avyttras (

text: 44 kap. 26 § inkomstskattelagen

text: [1999:1229], IL).

text: Om kapitalvinstens storlek beror på någon händelse i framtiden och därför inte kan fastställas det år tillgången avyttras, ska den kapitalvinst som uppkommer på grund av tillkommande belopp tas upp som intäkt det beskattningsår då storleken av tillkommande belopp kan beräknas (

text: 44 kap. 28 §

text: IL).

text: Inkomstskattelagen

text: anger inte hur en ersättning i utländsk valuta ska bestämmas i svenska kronor vid kapitalvinstberäkningen. Enligt Skatteverket ska en ersättning i utländsk valuta vid ett köp eller försäljning av en tillgång bestämmas till ett belopp i svenska kronor med hänsyn till valutakursen vid tidpunkten för förvärvet respektive avyttringen (proposition 1990/91:54 s. 203,

text: RÅ 1987 ref. 14

text: och

text: RÅ 2007 not. 28

text: Om ersättning för avyttrade tillgångar erhålls i utländsk valuta som växlas till svenska kronor inom trettio dagar från avyttringen, ska kursen på växlingsdagen användas för beräkningen av värdet på ersättningen (

text: 44 kap. 16 §

text: IL). Den här bestämmelsen kallas ofta för 30-dagarsregeln.

text: 4 Bedömning

text: 4.1 Säljarens beskattning

text: Skattskyldigheten för en kapitalvinst uppkommer när tillgången avyttras. Värdet i svenska kronor av en ersättning i utländsk valuta ska därför bestämmas med hänsyn till valutakursen vid avyttringen.

text: Skattskyldigheten för en kapitalvinst till följd av ett tillkommande belopp uppkommer först när storleken av beloppet kan beräknas och därmed också kan bestämmas. Skatteverket anser därför att ett tillkommande belopp i utländsk valuta ska bestämmas till ett belopp i svenska kronor med hänsyn till valutakursen när beloppet kan beräknas.

text: Om ersättning i utländsk valuta växlas till svenska kronor inom trettio dagar från avyttringen, ska kursen på växlingsdagen användas för beräkning av försäljningsintäkten. Dagen för avyttringen är alltså styrande för att den här bestämmelsen ska tillämpas. Det saknar därmed betydelse att växling av ett tillkommande belopp sker inom trettio dagar från det att beloppet kan beräknas.

text: När storleken av ett tillkommande belopp kan beräknas uppkommer också en fordran i utländsk valuta med ett bestämt belopp. Anskaffningsutgiften för en sådan utländsk fordringsrätt är samma belopp som ska tas upp till beskattning avseende ett tillkommande belopp. Senare erhållen betalning innebär att denna fordran är avyttrad, vilket medför en kapitalvinstberäkning och försäljningsintäkten ska beräknas med hänsyn till valutakursen vid betalningen.

text: 4.2 Köparens beskattning

text: Köparen ska beräkna sin ursprungliga anskaffningsutgift i utländsk valuta med hänsyn till valutakursen vid förvärvet. Om köparen ska erlägga ett tillkommande belopp ska tillgångens sammantagna anskaffningsutgift öka. Ett tillkommande belopp i utländsk valuta ska bestämmas till svenska kronor efter samma princip som gäller för beräkning av säljarens kapitalvinst. Ökningen av anskaffningsutgiften ska alltså bestämmas med hänsyn till valutakursen när storleken av det tillkommande beloppet kan beräknas.

text: När storleken av ett tillkommande belopp kan beräknas uppkommer också en skuld i utländsk valuta för köparen med samma belopp som ökningen av anskaffningsutgiften. Senare betalning av den skulden medför att det uppkommer en kapitalvinst eller en kapitalförlust beroende på eventuell förändring av valutakursen, vilken ska behandlas enligt bestämmelserna i

text: 54 kap.

text: IL om betalning av skulder i utländsk valuta.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-1963873

title: Skattereduktion för installation av grön teknik – frågor avseende installation

text: 1 Sammanfattning

text: En utförare kan begära utbetalning från Skatteverket först efter det att en installation av grön teknik har utförts och betalats. Installation av solceller, installation av batterier och installation av laddningspunkter räknas som separata installationer förutsatt att avsikten är att de ska anslutas till elnätet. Det innebär att när respektive installation är utförd och slutbetalad kan utföraren ansöka om utbetalning från Skatteverket.

text: En solscellsanläggning kan under vissa situationer anses som en färdigställd installation även om växelriktaren inte har installerats och solcellsanläggningen därmed inte går att ansluta till befintligt nätverk. Sådan installation kan anses uppfylla kraven för färdigställd installation under förutsättning att

text: avsikten är att anläggningen ska vara nätansluten,

text: hela solcellsanläggningen utom växelriktaren är installerad,

text: växelriktaren på grund av oförutsedda omständigheter gällande leverans inte har kunnat installeras, och

text: installationen avseende solcellsanläggningen i övrigt är klar och slutbetald år 1 men växelriktaren inte kan installeras förrän februari år 2 eller senare. I slutbetalningen ska även kostnaden för växelriktaren ingå.

text: 2 Frågeställning

text: Frågor har uppkommit avseende begreppet ”installation” vad gäller skattereduktion för grön teknik. Dessa är:

text: om flera installationer görs samtidigt, ska dessa ses som en eller flera installationer?

text: är det möjligt att definiera installationen som utförd även om anläggningen inte är nätansluten?

text: kan installation av solcellsanläggning anses utförd även om växelriktare inte är installerad?

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: 3.1 Gällande rätt och förarbeten

text: Rätt till skattereduktion för installation av grön teknik har den som under någon del av beskattningsåret varit obegränsat skattskyldig, vid årets utgång har fyllt 18 år och har haft utgifter för utförd installation av grön teknik. Utgifterna för installation av grön teknik utgörs av det debiterade beloppet för arbete och material inklusive mervärdesskatt,

text: 67 kap. 36 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: En begäran om skattereduktion för installation av grön teknik ska göras i inkomstdeklarationen för det beskattningsår då utgifter för installation av grön teknik har betalats,

text: 67 kap. 37 §

text: IL.

text: Med installation av grön teknik avses installation av nätanslutet solcellssystem, installation av system för lagring av egenproducerad elenergi samt installation av laddningspunkt till elfordon,

text: 67 kap. 38 §

text: IL.

text: För rätt till skattereduktion krävs att den som utför installationen av grön teknik är godkänd för F-skatt när avtalet om installationen träffas eller när ersättningen betalas ut,

text: 67 kap. 43 §

text: IL.

text: Utbetalning får begäras efter det att installationen av grön teknik har utförts och betalats. Begäran ska lämnas elektroniskt och ska ha kommit in till Skatteverket senast den 31 januari året efter det beskattningsår då arbetet betalades,

text: 8 § lag (2020:1066)

text: om förfarandet vid skattereduktion för installation av grön teknik.

text: Av

text: prop. 2020/21:1 s. 435

text: framgår bland annat följande:

text: I paragrafen, som är ny, anges vad som avses med installation av grön teknik. De olika definitionerna i första stycket har samma betydelse här som i förordningen (

text: ) om statligt stöd till solceller, förordningen (

text: ) om bidrag till lagring av egenproducerad elenergi och förordningen (

text: ) om bidrag till privatpersoner för installation av laddningspunkt till elfordon. En installation av grön teknik kan enligt

text: 39 §

text: vara hänförlig till såväl en befintlig bostad som en byggnad under uppförande. En installation som avses i första eller andra punkten som är hänförlig till en byggnad under uppförande förutsätter att solcellssystemet respektive anläggningen för egenproduktion av förnybar el ska anslutas till elnätet för att det ska anses vara en installation av grön teknik. För att detta villkor ska vara uppfyllt krävs dels att det finns förutsättningar för att ansluta systemet eller anläggningen till elnätet när byggnaden är uppförd, dels att ägaren till byggnaden har den avsikten.

text: 3.2 Skatteverkets ställningstagande

text: I ställningstagande Skattereduktion för installation av grön teknik – förskottsbetalning respektive materialköp, 2021-01-27, dnr.

text: , framgår att en utförare kan begära utbetalning från Skatteverket först efter det att en installation av grön teknik har utförts och betalats. Om köparen av installationen har gjort en förskottsbetalning kan utbetalning inte medges förrän arbetet har färdigställts och slutbetalats. Om förskottet betalats år 1 måste installationen vara färdigställd samt slutbetald år 1 och utföraren ansökt om utbetalning senast den 31 januari år 2 för att skattereduktion ska kunna medges på det belopp som betalats i förskott.

text: Installationskostnaden är kostnaden för arbete inklusive det material som installerats. Kostnad för material kan enbart ingå i underlaget för skattereduktion för installation av grön teknik om utföraren debiterar denna kostnad tillsammans med kostnaden för arbetet med installationen. Kostnad för inköp av material som inte tillhandahålls av den som utför installationen ger inte rätt till skattereduktion och följaktligen inte heller rätt till utbetalning från Skatteverket.

text: 4 Bedömning

text: 4.1 En eller flera installationer

text: För att en utförare av installation av grön teknik ska kunna få en utbetalning från Skatteverket krävs det, förutom slutbetalning, att den aktuella installationen är utförd. Med installation av grön teknik avses följande installationer.

text: Installation av nätanslutet solcellssystem.

text: Installation av system för lagring av egenproducerad el.

text: Installation av laddningspunkt för elfordon.

text: Även om samtliga installationer görs vid ett och samma tillfälle så har tre installationer gjorts.

text: Eftersom installation av ett system för lagring av egenproducerad el är att anse som en separat installation kan utbetalning medges för installationen även om solcellerna som ska producera elen ännu inte har installerats. Det avgörande är avsikten att systemet ska användas för att lagra egenproducerad el och att solceller därför kommer att installeras.

text: 4.2 Anläggning som inte är nätansluten

text: Av förarbetena framgår att om installation av grön teknik görs på en byggnad under uppförande är det avgörande att avsikten är att solcellssystemet och anläggningen för egenproducerad el ska anslutas till elnätet för att det ska anses vara en installation av grön teknik. Det är Skatteverkets uppfattning att samma synsätt kan tillämpas när installationen görs på en befintlig byggnad. Det avgörande blir således att installationen av solceller eller batterier är färdig för nätanslutning för att installationen ska anses utförd. Den omständigheten att nätägaren inte har godkänt anläggningen ska inte påverka rätten till utbetalning.

text: 4.3 Särskilt om installation vid försening av växelriktare

text: Av reglerna om skattereduktion för grön teknik framgår att installationen ska vara utförd och betald för att utbetalning ska kunna göras till utföraren. Det innebär att utbetalning inte kan ske till utföraren när en påbörjad installation av solceller har blivit fördröjd på grund av leveransförseningar av exempelvis solceller eller nödvändigt material för montering även om slutbetalning för anläggningen har skett.

text: Om hela solcellsanläggningen har installerats och det enbart är växelriktaren som har blivit fördröjd bör utbetalning kunna ske under förutsättning att


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 8-1973202

nyckelord: Inkomstskatt Socialavgifter

title: Bilförmån – komplettering av nybilspriser och jämförbar bil

text: 1 Sammanfattning

text: Nybilspriser för bilmodeller, som ligger till grund för beräkningen av förmånsvärde, fastställs av Skatteverket i årliga föreskrifter. För miljöbilar, dvs bilar som helt eller delvis kan drivas med el eller vissa miljöbränslen, som blivit skattepliktiga enligt

text: vägtrafikskattelagen (2006:227)

text: före den 1 juli 2022 fastställer Skatteverket i allmänna råd och ställningstaganden vilka bilmodeller och priser som bör anses som närmast jämförbara bil vid beräkning av förmånsvärde.

text: I detta ställningstagande redovisas kompletteringar som berör bilmärket MG med tillverkningsår 2022 och som avser bilar som blivit skattepliktiga enligt

text: vägtrafikskattelagen

text: före den 1 juli 2022.

text: 2 Frågeställning

text: Skatteverket fastställer årligen vissa underlag för beräkning av förmånsvärde för bilförmån, se bl. a. föreskriften

text: SKVFS 2021:29

text: och allmänna rådet SKV A 2021:39. Med anledning av inkomna kompletteringar har behov av att justera tidigare beslutade underlag för beräkning av förmånsvärde uppkommit för bilmärket MG.

text: 3 Gällande rätt m.m.

text: Med en bilmodells nybilspris avses det pris som bilen hade när den introducerades på den svenska marknaden. Om ett sådant introduktionspris ändras efter kort tid, anses med nybilspris det justerade priset. Om det inte finns något nybilspris, anses som nybilspris för bilmodellen det pris som det kan antas att bilen skulle ha haft om den introducerats på den svenska marknaden när den var ny, se

text: 61 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , IL.

text: Om en bil är utrustad med teknik för drift helt eller delvis med elektricitet eller med andra mer miljöanpassade drivmedel än bensin och diesel och bilens nybilspris därför är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska förmånsvärdet sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen, se

text: 61 kap. 8 a §

text: IL i dess lydelse före den 1 juli 2022 vilken alltjämt ska tillämpas för bilar som blivit skattepliktiga enligt

text: vägtrafikskattelagen

text: före den 1 juli 2022 (se SFS 2022:479).

text: 4 Bedömning

text: Nedan anges hur inkomna kompletteringar bör tillämpas.

text: 4.1 Bilmärke MG (tillverkningsår 2022)

text: Två bilmodeller av MG skulle ha varit med i det allmänna rådet, jfr SKV A 2022:10.

type: rad

type: tabell

text: 4.2 Information om kompletteringarna

text: Bilförmånsberäkningen på skatteverket.se är uppdaterad med de kompletterade uppgifterna så att korrekta förmånsvärden kan beräknas.