identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 2664-00/110

nyckelord: Inkomstskatt Mervärdesskatt

title: Promemoria rörande vissa skatterättsliga frågor med anledning av slopade s.k. stoppregler

text: Nytt: 2007-08-10

text: Avsnitt 13 om mervärdesskatt i detta ställningstagande upphör att gälla, eftersom avsnittet i huvudsak innehåller information som framgår av Handledning för mervärdesskatt.

text: Bifogade promemoria behandlar vissa skatterättsliga frågor med anledning av slopandet av de s.k. stoppreglerna. Riksskatteverket har för avsikt att noga följa utvecklingen inom detta område och genom att initiera förhandsbesked ta initiativ till att rättsläget, där så behövs, klarläggs.

text: Slopade stoppregler och beskattning av förmåner från fåmansföretag.

text: 1 Regler som upphört

text: 2 Regler som finns kvar

text: 3 Principer för beskattning

text: 4 Företagets avdragsrätt för onyttig egendom

text: 5 Beskattning vid köp och försäljning av tillgång m.m.

text: 6 Värdet av förmånen

text: 7 Lån

text: 8 Tantiem

text: 9 Immateriella rättigheter

text: 10 Avsättning till personalstiftelse

text: 11 Uppgiftsskyldigheten

text: 12 Avgifter

text: 13 Mervärdesskatt

text: Inledning

text: Från och med den 1 januari 2000 har de allra flesta stoppreglerna avseende beskattning av fåmansföretag och delägare i sådana företag slopats. Beskattning sker i stället enligt de allmänna beskattningsreglerna.

text: Med anledning av de frågor som kan förväntas redogörs nedan kortfattat för de allmänna beskattningsreglerna för vissa transaktioner och hur dessa enligt Riksskatteverkets (RSV:s) uppfattning bör behandlas. Det är fråga om regler som gäller generellt och således inte bara för fåmansföretag samt delägare i fåmansföretag.

text: Nedanstående framställning berör i huvudsak de transaktioner som omfattades av de slopade stoppreglerna.

text: 1 Regler som upphört

text: Följande bestämmelser har upphört att gälla:

text: 1. Företaget anskaffar egendom för företagsledarens eller denne närståendes privata bruk, punkt 14 första stycket av anvisningarna till

text: 32 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: , KL.

text: 2. Införsäljning till överpris, punkt 14 andra stycket av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL.

text: 3. Införsäljning av onyttig egendom, punkt 14 tredje stycket av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL.

text: 4. Utköp till underpris, punkt 14 fjärde stycket av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL.

text: 5. Uthyrning av lokal, punkt 14 femte stycket av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL.

text: 6. Räntefria lån m.m., punkt 14 sjätte stycket av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL.

text: 7. Nedskrivning av lån, punkt 14 sjunde stycket av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL.

text: 8. Avdragsförbud för företag och bestämmelsen om uttagsbeskattning i

text: 2 § 13 mom. lag (1947:576)

text: om statlig inkomstskatt, SIL, (korresponderande till punkterna 1, 2, 3, 5, 7 respektive 4 och 6 ovan).

text: 9. Tantiem, 2 § 13 mom. tredje stycket SIL.

text: 10. Immateriella rättigheter, punkt 2 av anvisningarna till

text: 21 §

text: KL.

text: 11. Avsättning till personalstiftelse, punkt 20 a andra stycket av anvisningarna till

text: 23 §

text: KL.

text: 2 Regler som finns kvar

text: Följande bestämmelser finns kvar i oförändrat eller förändrat skick.

text: 1. Inkomstfördelning i familjen, punkt 13 av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL.

text: 2. Förbjudna lån (ändring har gjorts), punkt 15 av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL.

text: 3. Personalavveckling, 32 § 3 h mom. KL.

text: 3 Principer för beskattning av förmåner

text: 3.1 Allmänt

text: Med förmån som utgått för tjänsten avses förmåner i anställnings- eller uppdragsförhållande, förmåner som lämnas som ersättning för tillfälligt arbete eller skattepliktiga förmåner som av annan anledning ska beskattas som inkomst av tjänst.

text: Om den som åtnjuter en förmån som ska beskattas är anställd i det företag som utgett förmånen sker beskattning som lön.

text: En förmån som utgått till en person som är delägare kan hänföras till löpande avkastning (utdelning) på innehav av andelar i företaget. Är delägaren även verksam i företaget föreligger en presumtion för att förmånen ska beskattas som lön (

text: prop. 1999/2000:15 s. 148

text: ). Om förmånen betraktas som lön ska sociala avgifter utgå på förmånen.

text: 3.2 Vem ska beskattas?

text: Den som erhållet en förmån ska i princip beskattas för denna.

text: Om förmånen har åtnjutits av någon som inte är anställd eller delägare i företaget, kan förmånen ändå beskattas hos den som är anställd eller delägare om förmånen kan anses ha utgått på grund av dennes anställnings- eller ägarförhållande. Detta gäller oavsett om den som erhållit förmånen är närstående till delägaren eller inte.

text: Reglerna i punkt 13 första och andra styckena av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL om inkomstfördelning inom familjen har inte ändrats. Det innebär att en förmån som åtnjuts av en make vilken inte är företagsledare, men däremot delägare i företaget, kan komma att beskattas hos den andra maken som lön i stället för som utdelning enligt de allmänna reglerna ovan.

text: 3.3 Beskattningstidpunkten

text: Enligt de allmänna reglerna infaller beskattningstidpunkten när förmånen åtnjutits. När begreppet "åtnjutits" infördes i KL uttalade departementschefen (

text: prop. 1993/94:90, s. 82

text: ) följande.

text: "Beskattning torde i vissa fall ske när förmånens adressat på något sätt får inflytande eller bestämmanderätten över förmånens användning eller utnyttjande och i andra fall först vid det faktiska utnyttjandet eller användandet av förmånen."

text: En delägare som disponerar tillgång genom att t.ex. ta denna till sin bostad anses ha åtnjutit förmånen. Det krävs inte ett faktiskt utnyttjande av tillgången för att förmånen ska anses åtnjuten.

text: Tillgång av mer speciell karaktär som inte har någon naturlig koppling till bolaget kan vara båtar, fritidshus o.dyl. Kännetecknande för sådan tillgång är att den oftast upplåtes på annan plats än bolagets lokaler. En delägare i företagsledande ställning har ofta inflytande eller bestämmanderätten över tillgångens användning, vilket innebär att det inte krävs något faktiskt utnyttjande av tillgången för att förmånsbeskattning ska inträda. Det bör inte krävas att delägaren nyttjar t.ex. segelbåten utan det räcker med att han har inflytande eller bestämmanderätten (dvs. dispositionsrätt) över tillgången för att beskattning av denna ska utlösas i inkomstslaget tjänst eller kapital. En delägare som har tillgång till en fritidsfastighet under hela året ska beskattas för denna dispositionsrätt och inte endast för det faktiska nyttjandet (jfr Kammarrättens i Jönköping dom den 25 november 1998, målnr 1008-1996 och Kammarrättens i Stockholm dom den 30 november 1999, målnr 1358-1999).

text: I förarbetena till slopandet av stoppreglerna (

text: prop. 1999/2000:15

text: ) har getts uttryck för ovan redovisad uppfattning. Bland annat uttalas följande (s. 58 och 60).

text: "... de allmänna reglerna leder till beskattning bara av ett till dispositionsrätten kopplat förmånsvärde."

text: "När det gäller anskaffningar av dyrare egendom, t.ex. båtar och fjällstugor bör det understrykas att det är dispositionsrätten som ligger till grund för förmånsvärdet och inte det faktiska utnyttjandet, eftersom fjällstugan/båten stått till den skattskyldiges förfogande under hela året och således kunnat användas av honom när han ville. Regeringen utgår ifrån att den förmånsvärdering som kommer att göras hos skattemyndigheterna och domstolarna kommer att ta hänsyn till den typen av förmåner och även i övrigt ha en realistisk anknytning."

text: Egendom som ett företag förvärvar för att den ska brukas av delägare kan ofta betraktas som onyttig i företagets verksamhet. Enligt RSV:s uppfattning är det oklart om en juridisk person kan vägras avdrag för förvärv av s.k. onyttig egendom. I förarbetena till slopandet av stoppreglerna ,

text: prop. 1999/2000:15 s. 68

text: , förutsätts dock att egendom som varken är eller kan väntas bli till nytta för företaget inte är avdragsgill enligt

text: 20 §

text: KL. Enligt propositionsuttalandet omfattar avdragsförbudet såväl utgiften för själva anskaffningen - omedelbart avdrag eller årliga värdeminskningsavdrag - som löpande utgifter för drift och underhåll.

text: Däremot kan, som framgår nedan, avdrag erhållas såsom för lönekostnad, se avsnitt 5.1, 5.2 och 5.3.

text: 5.1 Tillgång anskaffad för delägares privata bruk (jfr. punkt 14 första stycket av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL)

text: Om marknadsmässig hyra för nyttjandet av tillgången inte erläggs, beskattas delägare för skillnaden mellan erlagd hyra och marknadsmässig hyra. Är delägaren verksam i företaget beskattas beloppet som lön och i annat fall som utdelning.

text: Företaget medges avdrag för anskaffningskostnaden enligt allmänna regler, antingen omedelbart eller som värdeminskningsavdrag. Om tillgången inte är utsatt för vädeminskning, t.ex. konst, medges emellertid inte avdrag. Avdrag medges för löpande driftskostnader och reparationer. Eventuell hyra tas upp som intäkt.

text: Om den som nyttjar tillgången inte erlägger en marknadsmässig hyra uttagsbeskattas företaget för skillnaden mellan erlagd hyra och marknadsmässig hyra.

text: Beskattas delägare för hyresförmån som lön medges företaget avdrag med samma belopp som lönekostnad. Arbetsgivaravgifter ska erläggas för förmånen.

text: Beskattas delägare för förmånen som utdelning medges företaget inget avdrag för det utdelningsbeskattade beloppet, men ska heller inte erlägga arbetsgivaravgifter.

text: Delägaren kan, beroende på slag av tillgång, beskattas direkt för tillgångens marknadsvärde, se nedan avsnitt 6.2.1.

text: 5.2 Införsäljning av egendom till överpris (jfr. punkt 14 andra stycket av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL)

text: Delägare beskattas för skillnaden mellan det avtalade priset och marknadspriset antingen som lön eller som utdelning. Vid reavinstberäkningen medräknas inte det löne- eller utdelningsbeskattade beloppet (24 § 6 mom. SIL,

text: prop. 1999/2000:15, s. 154

text: ). Är delägaren verksam i företaget sker beskattning som lön.

text: Beskattas skillnadsbeloppet som löneförmån medges företaget avdrag för överpriset som lönekostnad och ska erlägga arbetsgivaravgifter.

text: Om skillnadsbeloppet i stället beskattas som utdelning medges inget avdrag för överpriset, å andra sidan ska arbetsgivaravgifter inte erläggas.

text: Som anskaffningskostnad vid beräkning av avskrivningsunderlag och vid beräkning av reavinst inräknas endast marknadsvärdet (

text: prop. 1999/2000:15, s. 63

text: f).

text: 5.3 Införsäljning av onyttig tillgång (jfr. punkt 14 tredje stycket av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL)

text: Om företaget från delägare eller annan förvärvar tillgång som antas inte vara till nytta för företaget sker beskattning för delägaren på samma sätt som under 5.1. Införsäljningen medför inte några andra skattekonsekvenser för säljaren än reavinstbeskattning. Företaget medges inte avdrag, se avsnitt 4.

text: Nyttjas tillgången efter införsäljningen av delägare sker förmånsbeskattning enligt samma principer som under 5.1.

text: Om införsäljningen sker till överpris aktualiseras förmånsbeskattning enligt de principer som anges under 5.2.

text: 5.4 Utköp av tillgång till underpris (jfr. punkt 14 fjärde stycket av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL).

text: Delägare som förvärvar tillgång från företaget till underpris beskattas för skillnaden mellan marknadsvärdet och utköpspriset antingen som lön eller som utdelning. Är delägaren verksam i företaget sker beskattning som lön.

text: Företaget uttagsbeskattas för skillnaden mellan det avtalade priset och marknadspriset. Om mellanskillnaden beskattas som löneförmån medges företaget avdrag för lönekostnaden och ska erlägga arbetsgivaravgifter. Blir förvärvaren i stället utdelningsbeskattad medges företaget inget avdrag men ska då inte heller erlägga arbetsgivaravgifter.

text: 5.5 Uthyrning av lokal (jfr. punkt 14 femte stycket av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL resp. 2 § 13 mom. SIL)

text: 5.5.1 Upplåtarens ersättning

text: Om delägare eller denne närstående till företaget hyr ut lokal, som är privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet, ska hyran till den del den är marknadsmässig redovisas som inkomst av kapital enligt 3 § 3 mom. SIL. Med marknadsmässig ersättning förstås vad företaget skulle ha fått betala till en utomstående för en motsvarande lokal (

text: prop. 1989/90:110, s. 600

text: ). Ortens pris är i regel marknadspriset. Ett reellt hyresförhållande ska föreligga. Om så inte är fallet kan det antas att hyresavtalet är en skattemässig konstruktion och hela "hyresersättningen" ska beskattas som lön eller utdelning.

text: Överhyra, dvs. den del av hyran som överstiger marknadsmässig hyra, beskattas antingen som lön eller som utdelningsinkomst. Är den som uppburit överhyran verksam i företaget beskattas överhyran som lön från företaget. Överhyran är avdragsgill som lön för företaget och företaget ska erlägga arbetsgivaravgifter. För delägare som inte är verksamma är överhyran en utdelningsinkomst från företaget och därmed inte avdragsgill.

text: 5.5.2 Upplåtarens avdragsrätt

text: Är delägaren verksam i företaget medges inte avdrag för kostnader enligt de schablonmässiga reglerna i 3 § 3 mom. tredje stycket SIL. I stället ska reglerna i fjärde stycket om begränsad avdragsrätt då en vanlig anställd eller denna närstående hyr ut lokal till arbetsgivaren tillämpas. Upplåtaren ska medges skäligt avdrag för kostnad som han fått vidkännas på grund av upplåtelsen. Bestämmelsen tillämpas när upplåtelse skett till den skattskyldiges arbetsgivare eller någon närståendes arbetsgivare eller någon som kan anses ingå i samma intressegemenskap som arbetsgivaren. I övriga fall medges avdrag enligt schablonreglerna.

text: Med begreppet intressegemenskap (ny regel) avses i första hand arbetsgivare som tillhör samma koncern eller som på annat sätt står under i huvudsak gemensam ledning (

text: prop. 1999/2000:15, s. 153

text: ). Intressegemenskap kan exempelvis föreligga om upplåtelse skett till ett dotterföretag till arbetsgivaren.

text: Av förarbetena till 3 § 3 mom. SIL (

text: prop. 1989/90:110, s. 700

text: ) framgår att vid upplåtelse till arbetsgivaren kan avdrag medges i samma utsträckning som gäller i fråga om fåmansföretag. För fåmansföretag anges i nämnda förarbeten (s. 600) följande:

text: "Upplåtarens avdragsrätt för kostnader för uthyrningen bör begränsas till de direkta merkostnaderna som föranletts av företagets utnyttjande av lokal."

text: Även om stoppregeln slopats så har uttalandet betydelse för i vilken utsträckning avdrag medges. I RSV:s Handledning för beskattning av inkomst och förmögenhet m.m. vid 2000 års taxering (avsnitt 22.5.2.1) ges en redogörelse för vad som kan anses utgöra skäligt avdrag.

text: 6 Värdet av förmånen

text: 6.1 Allmänt

text: De förmåner som behandlas är vissa förmåner som utgår i annan form än kontanta medel. Värdet av produkter, varor eller andra förmåner, som ingår i lön eller annan inkomst ska enligt

text: 42 §

text: KL beräknas till marknadsvärdet. Marknadsvärdet bör anses motsvara det regelmässigt förekommande priset (i förekommande fall inklusive mervärdesskatt) på varan eller tjänsten. Priset beräknas på samma sätt oavsett förmånen tillfaller en delägare i ett fåmansföretag eller en person som saknar ägaranknytning till det företag som tillhandahållit förmånen.

text: De förmåner som kan utgå från ett företag kan vara av vitt skilda slag. Som exempel på förmåner kan anges förmåner av fritidsbostäder, båtar, husvagnar, snöskotrar, konst osv. I många fall kan det föreligga svårigheter att fastställa marknadsvärdet av förmånen. Så kan vara fallet om det som förmånen avser inte saluförs på den allmänna marknaden eller om förmånen är förenad med inskränkningar och olägenheter i så stor omfattning att det gällande marknadsvärdet inte kan anses tillämpligt.

text: Marknadsvärdet beräknas utan tillämpning av någon försiktighetsprincip. Av förarbetena till 1990 års skattereform gäller nu, liksom enligt äldre lagstiftning, att vid fastställandet av en förmåns marknadsvärde antas förmånens värde inte understiga arbetsgivarens kostnad för förmånen i de fall ett marknadsvärde inte går att finna (jfr.

text: SOU 1989:33

text: , del 1 s. 98-99 och

text: prop. 1989/90:110

text: , del 1 s. 319-321 och 655). Det pris som mottagaren själv hade fått betala för varan eller tjänsten på orten motsvarar i regel marknadsvärdet.

text: 6.2 Beskattning och beräkning av marknadsvärdet för olika slags förmåner

text: 6.2.1 Beskattningen vid förvärv av tillgångar av mindre värde/konsumtionsvaror

text: Om företaget betalat delägarens privata utgifter eller gjort ett utlägg för dennes räkning, t.ex. betalat privat räkning, beskattas delägaren för beloppet.

text: I fråga om egendom av personlig art vilka i allmänhet på grund av t.ex. nyttjandet får presumeras vara delägarens eller denne närståendes egendom och som saknar naturlig anknytning till företagets verksamhet bör presumeras att äganderätten tillfaller delägaren direkt redan genom förvärvet. Exempel på sådan egendom är; kläder, sportutrustning, smycken, pälsar och övriga rena konsumtionsvaror. Om företaget stått för betalningen av sådan egendom bör delägaren - under förutsättning att denne inte betalat ett belopp motsvarande marknadsvärdet för egendomen till företaget - beskattas för egendomens marknadsvärde.

text: Även i fall där äganderätten till egendomen övergår till delägaren via företaget bör denne beskattas vid ett tillfälle, dvs. när delägaren tagit tillgången i anspråk. Förmånen värderas till marknadsvärdet (huvudregel). I förarbetena (

text: prop. 1999/00:15, s. 59

text: ) uttalas följande.

text: "Avser företagets anskaffning tillgångar av mindre värde och med relativt kort livslängd - exempelvis en TV-apparat eller ett handverktyg - blir skillnaden mellan en tillämpning av stoppreglerna och de allmänna reglerna mindre. Oavsett vilket regelsystem som tillämpas torde belopp motsvarande tillgångens inköpspris tas till beskattning hos den som fått disponera tillgången."

text: Om den tillgång företaget anskaffat för delägarens privata bruk inte är av sådant slag som ovan beskrivits och har redovisats i företaget bör denne beskattas löpande för nyttjanderätten av tillgången. Förmånen värderas till marknadsvärdet (huvudregel).

text: Betraktas förmånen som utdelning ska företaget uttagsbeskattas för förmånen.

text: 6.2.2 Värdering av värdebeständig tillgång

text: För tillgång som är värdebeständig, t.ex. konst, antikviteter o.dyl., kan det vara svårt att sätta ett marknadsvärde. Hyresmarknad förekommer enbart i ringa utsträckning och är inte till någon större hjälp vid värderingen då varje föremål oftast är unikt.

text: När egendomen disponeras av delägaren ska ett förmånsvärde fastställas för denna dispositionsrätt.

text: RSV anser att förmånsvärdet bör fastställas med utgångspunkt i delägarens inbesparing av kapitalkostnaden för tillgången. Kapitalkostnaden bör som lägst utgöras av bolagets

text: anskaffningskostnad för tillgången multiplicerat med statslåneräntan vid anskaffningstidpunkten med tillägg av en procentenhet och eventuella försäkringspremier och liknande årliga kostnader.

text: Detta framräknade värde utgör tillgångens förmånsvärde per år.

text: 6.2.3 Särskilda typer av tillgångar

text: Se senare ställningstagande 2009-03-13 Beskattning av dispositionsrätt till stugor och båtar.

text: Nedan anges hur ett marknadsvärde bör beräknas för några särskilda slag av tillgångar.

text: Fritidsbostäder

text: Förmån av fri eller subventionerad fritidsbostad kan innefatta både faktiskt nyttjande och i vissa fall dispositionsrätt till bostaden. Som ovan nämnts bör även delägarens dispositionsrätt förmånsbeskattas. Förmånsvärdet ska således avspegla både värdet för det faktiska nyttjandet och värdet för dispositionsrätten.

text: Förmånsvärdet ska beräknas med utgångspunkt från marknadsvärdet på orten, dvs. kostnaden för att hyra en motsvarande bostad under den period bostaden nyttjats. När det saknas en hyresmarknad eller i övrigt föreligger svårigheter att göra en objektiv beräkning av värdet med utgångspunkt i marknadsvärdet bör förmånen värderas till i RSV:s rekomendation, RSV S 1999:40, angivna belopp som är baserade på förmånsvärdet per vecka.

text: Ett förmånsvärde som beräknas utifrån en hyresmarknad eller fastställs enligt schablon i enlighet med RSV:s rekommendationer inkluderar inte värdet för själva dispositionsrätten eftersom det inte går att fastställa ett marknadsvärde som inkluderar värdet av denna rätt. Till värdet för det faktiska nyttjandet bör därför läggas ett skäligt värde för dispositionsrätten. Det kan härvid antas att marknadsvärdet i vart fall inte kommer att understiga företagets kostnad för förmånen. Värdet för dispositionsrätten varierar från fall till fall beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, såsom om bostaden under de attraktiva perioderna står till förfogande eller inte för övrig personal i företaget.

text: Tillgång som kan användas under delar eller hela året och som är föremål för värdenedgång

text: Tillgång som är föremål för värdenedgång kan vara t.ex. båtar, husvagnar och snöskotrar. Anskaffningskostnaden för en båt kan variera mellan flera miljoner kronor och ett mindre belopp. Den ekonomiska livslängden för tillgången varierar liksom de årliga driftskostnaderna. Det är därför inte möjligt att bestämma ett schablonmässigt förmånsvärdet till t.ex. en viss procent av tillgångens anskaffningsvärde.

text: Förmånsvärdet måste beräknas för varje enskilt fall. Vad som anges nedan kan vara till vägledning för beräkningen.

text: Utgångspunkt för beräkningen är att ett marknadsvärde ska fastställas. Detta bör motsvara det pris som mottagaren själv hade fått betala för varan eller tjänsten om han själv förvärvat tillgången på den öppna marknaden.

text: 1. Leasing-/hyresmarknad finns .

text: Om en leasingmarknad (hyresmarknad) finns för den tillgång som disponeras föreligger möjlighet att med ledning av leasingavgifter (hyror) som uttas på marknaden beräkna ett marknadsvärde. Leasingavtal mellan av varandra oberoende parter träffas normalt på marknadsmässiga villkor. Om villkoren i det enskilda fallet inte överensstämmer med de avtalsvillkor som tillämpas på leasingmarknaden bör detta föranleda en justering av det marknadsmässiga priset.

text: 2. Leasing-/hyresmarknad saknas.

text: Enligt allmänna principer antas att en förmåns marknadsvärde inte understiger arbetsgivarens kostnad för förmånen.

text: Arbetsgivarens kostnad under ett kalenderår kan beräknas med ledning av följande delbelopp.

text: Tillgångens ekonomiska värdenedgång (förslitning) under kalenderåret.

text: Kapitalkostnaden för tillgången under kalenderåret.

text: Löpande driftskostnader för tillgången under kalenderåret.

text: Den ekonomiska värdenedgången kan beräknas som skillnaden mellan marknadsvärdet inkl. mervärdesskatt vid kalenderårets ingång (alt. anskaffningstidpunkten) och värdet vid kalenderårets utgång (alt. avyttringstidpunkten). Värdenedgången kan i många fall antas motsvara planmässig avskrivning.

text: Kapitalkostnaden för tillgången ska beräknas efter en marknadsränta på tillgångens marknadsvärde under kalenderåret. Den marknadsmässiga räntan bör i vart fall inte antas understiga statslåneräntan + 1 %.

text: Tillgångens löpande driftskostnader inkl. mervärdesskatt ska beräknas för kalenderåret.

text: Summan av delbeloppen enligt ovanstående punkter är arbetsgivarens kostnader för tillgången under kalenderåret och kan antagas utgöra ett lägsta godtagbart marknadsmässigt förmånsvärde. Arbetsgivarens skattemässiga avdrag ska inte beaktas vid beräkningen av förmånens värde. Det är således arbetsgivarens kostnader före skatteeffekten av avdrag och nedskrivningar som ligger till grund för värderingen.

text: 7 Lån

text: 7.1 Nedskrivning av lån

text: Här behandlas inte efterskänkande av lån i obeståndssituationer.

text: Bestämmelsen om beskattning av nedskrivning i ett fåmansföretags räkenskaper av lån och det korresponderande avdragsförbudet för företaget har slopats.

text: Nedskrivning av lån till delägare behandlas numera enligt allmänna regler. Av betydelse för beskattningsfrågan är huruvida fordringen civilrättsligt står kvar eller inte. Beskattning torde endast kunna ske om lånet helt eller delvis rent faktiskt efterskänks, dvs. ett avstående av fordran. Det ska således vara fråga om en avskrivning av lånet för att beskattning ska kunna ske.

text: Är delägaren verksam i företaget beskattas ett efterskänkande av lånet som lön. Företaget får avdrag som för lönekostnad och ska betala arbetsgivaravgifter.

text: Är delägaren inte verksam i företaget beskattas ett efterskänkande som utdelning. Företaget har inte rätt till avdrag.

text: Eftersom det inte är fråga om en obeståndssituation medges inte företaget avdrag för avskrivningen.

text: 7.2 Förbjudna lån

text: Bestämmelsen om beskattning av förbjudna lån har utvidgats.

text: Förbjudna lån som lämnats till juridiska personer ska tas upp som intäkt av näringsverksamhet. Är låntagaren ett handelsbolag tas lånet upp som intäkt av näringsverksamhet hos delägare som inte är fysisk person eller dödsbo. Bestämmelsen har förts in i ett nytt moment, 2 § 17 mom. SIL.

text: Delägare i handelsbolag som är fysisk person eller dödsbo ska ta upp lånet som intäkt av tjänst, punkt 15 av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL.

text: Enligt uttalande i förarbetena till slopandet av stoppreglerna (

text: prop. 1999/2000:15, s. 90

text: ) framgår av hänvisningen i punkt 15 av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL till

text: 12 kap. 7 § Aktiebolagslagen (1975:1385)

text: att lån som beviljas med av bolaget ställd säkerhet ska beskattas.

text: 7.3 Räntefria lån m.m.

text: Ränteförmåner beskattas enligt de allmänna reglerna i punkt 10 av anvisningarna till

text: 32 §

text: KL. Är delägaren verksam i företaget tas förmånen upp som inkomst av tjänst och i annat fall som utdelning.

text: 8 Tantiem

text: 8.1 Företagets avdragsrätt

text: Allmänna regler gäller för företags avdrag för tantiemavsättning (lönetillägg). Avdrag för tantiem får således ske vid taxeringen för det beskattningsår då avsättningen har gjorts i räkenskaperna. Detta förutsätter att avsättningen är förenlig med god redovisningssed.

text: 8.2 Delägarens beskattning

text: Tantiem ska tas upp till beskattning det beskattningsår då beloppet är tillgängligt för lyftning. Delägare tillkommande belopp är normalt tillgängligt för lyftning då fordran uppkommit och då denna är bestämd till sin storlek dvs. i samband med gottskrivningen.

text: Ett företag kan använda löneutbetalningar till delägare i syfte att nollställa bolagets resultat. I denna situation sker en avsättning för ett lönetillägg i företagets räkenskaper per bokslutsdatum. Storleken på detta lönetillägg bestäms dock först när företagets bokslut är klart. Ordinarie bolagsstämma ska enligt

text: 9 kap. 7 § aktiebolagslagen

text: hållas inom sex månader från utgången av räkenskapsåret. Enligt RSV:s uppfattning är tantiem normalt tillgängligt för lyftning senast vid den tidpunkt då bolagsstämman beslutat om att fastställa resultat- och balansräkningen. (Jfr. RÅ 1969 Fi 1166,

text: RÅ 1971 ref. 20

text: I-IV, RRK 1974 1:47 och 1:82).

text: 9 Immateriella rättigheter

text: De allmänna reglerna och praxis ger inte ett entydigt svar på hur en försäljning av hyresrätt, patent eller liknade rättigheter ska beskattas. Saknar avyttringen samband med näringsverksamhet som den skattskyldige bedriver, direkt eller indirekt, kan det bli fråga om beskattning som inkomst av tjänst (hobbyverksamhet) eller av kapital (reavinst).

text: 10 Avsättning till personalstiftelse

text: Personalstiftelser behandlas utförligt i RSV:s Handledning för beskattning av inkomst och förmögenhet m.m. vid 2000 års taxering (avsnitt 14.10).

text: 11 Uppgiftsskyldigheten

text: Uppgiftsskyldigheten om transaktioner mellan ett fåmansföretag och dess ägarkrets ligger även fortsättningsvis kvar hos företagsledare, delägare och närstående. Omfattningen av uppgiftsskyldigheten har inte ändrats. För närvarande gäller att uppgifter ska lämnas på blankett K10.

text: 12 Avgifter

text: Arbetsgivaren redovisar och betalar arbetsgivaravgifter och gör skatteavdrag löpande varje månad. Värdet av skattepliktiga förmåner utgör underlag för såväl skatteavdrag som arbetsgivaravgifter. Arbetsgivaren är därför skyldig att varje månad värdera de skattepliktiga förmånerna och se till att värderingen görs i övenensstämmelse med skattelagstiftningen. Om arbetsgivaren senare under beskattningsåret eller ett senare år konstaterar att det finns felaktigheter i värderingen ska han beträffande arbetsgivaravgifterna tillskriva SKM om omprövning av aktuella redovisningsmånader. Eventuella felaktigheter i underlaget för skatteavdrag går i regel inte att åtgärda en senare månad än den redovisningen avser. Det förmånsvärde som ska redovisas på kontrolluppgiften är summan av de förmånsvärden som redovisats för den anställde under inkomståret.

text: 13 Mervärdesskatt

text: 13.1 Allmänt om avdragsrätten

text: I och med Sveriges medlemskap i Europeiska unionen ska

text: Mervärdesskattelagen

text: (ML) tolkas utifrån gemenskapsrätten, dvs. mot bakgrund av exempelvis rådets sjätte mervärdesskattedirektiv,

text: (sjätte direktivet) och avgöranden i Europeiska gemenskapens domstol(EG-domstolen).

text: En självständig prövning av avdragsrätten ska alltid ske. Inkomstskattemässiga bedömningar hur ett avdrag behandlas, saknar därmed i princip numera betydelse.

text: De regeländringar som behandlas i denna skrivelse medför därför ingen annan bedömning inom mervärdesskatteområdet. Det är ändå angeläget att redogöra för gällande rätt främst vad gäller avdragsrättens omfattning vid privat nyttjande (avsnitt 5.1 ovan). Som framgår nedan föreligger dock i förevarande fall överenstämmelse mellan de inkomstskatterättsliga reglerna och de som gäller i fråga om mervärdesskatt.

text: Enligt

text: 8 kap 3 §

text: ML får den som bedriver verksamhet som medför skattskyldighet göra avdrag för den ingående skatt som hänför sig till förvärv eller import i verksamheten. Motsvarande gäller den som är återbetalningsberättigad enligt

text: 10 kap

text: ML.

text: Enligt art. 17 i sjätte direktivet föreligger rätt till avdrag i den mån varorna och tjänsterna används i samband med den skattskyldiga personens skattepliktiga transaktioner.

text: 13.2 Skattemässiga konsekvenser

text: 13.2.1 Tillgång anskaffad enbart för privat bruk

text: Om förvärv görs av egendom som är avsedd för delägarens eller dennes närståendes privata bruk kan förvärvet inte anses ha något direkt samband med företagets skattepliktiga transaktioner. Detsamma gäller förvärv för anställdas privata bruk. I enlighet härmed föreligger inte avdragsrätt enligt 8 kap 3§ ML.

text: Om avdragsrätt föreligger som lönekostnad eller om avdrag inte medges då förmånen ses som utdelning har därmed ingen betydelse.

text: Vid förvärv för onyttig egendom enligt avsnitt 4 samt vid förvärv för enbart privat bruk enligt avsnitt 5.1 ovan medför därmed ingen avdragsrätt för mervärdesskatt.

text: Förmånen blir därmed i förekommande fall inklusive mervärdesskatt.

text: Någon uttagsbeskattning ska inte ske vid privat nyttjande då avdragsrätt inte förelegat vid förvärvet.

text: Vid försäljning av egendomen ska mervärdesskatt inte tas ut, under förutsättning att kriterierna i

text: 3 kap 24 §

text: ML är uppfyllda.

text: 13.2.2 Tillgång anskaffad både för verksamheten och för privat bruk

text: När det gäller förvärv som är avsett att både nyttjas i verksamheten samt privat av delägare eller denne närstående föreligger avdragsrätt för hela förvärvet även om förvärvet är avsett att nyttjas privat till viss del, vilket framgår av EG-domstolens avgörande Lennartz (C97-90). Art. 17 i sjätte direktivet ska enligt EG-domstolen tolkas så att om en person gör ett inköp av en vara i en ekonomisk verksamhet men använder denna vara endast till liten del i verksamheten ändå har rätt till avdrag för hela den ingående skatten. Detta gäller oavsett om det privata nyttjandet sker i större omfattning än användningen i den ekonomiska verksamheten.

text: Den i praktiken ibland tillämpade uppdelningen av mervärdesskatten enligt 8 kap 13 § för verksamheten respektive privat bruk är sålunda inte längre tillämplig.

text: Det privata nyttjandet ska i stället beskattas enligt de allmänna reglerna om uttagsbeskattning i ML.

text: Vid försäljning ska mervärdesskatt enligt huvudregeln tas ut enligt

text: 3 kap 1 §

text: ML då avdragsrätt förelegat för förvärvet.

text: 13.3 Uttagsbeskattning av varor och tjänster

text: Uttagbeskattningen innebär att det privata nyttjandet av varor och tjänster i en skattskyldigs verksamhet beskattas. I

text: 2 kap

text: ML framgår vilka händelser som omfattas av uttag. Beskattningsunderlaget beräknas enligt bestämmelserna i

text: 7 kap

text: ML.

text: Beskattningstidpunkten är i enlighet med avsnitt 3.3 ovan, vid åtnjutandet av egendomen.

text: Till skillnad från inkomstskatten är uttagsbeskattningen inte direkt kopplad till marknadsvärdet.

text: För varor används inköpsvärdet eller, om sådan saknas, tillverkningskostnaden vid tidpunkten för uttaget av varorna.

text: Om en vara som tas ut från verksamheten har minskat i värde under innehavstiden är det enligt RSV:s mening det historiska inköpsvärdet som ska ligga till grund för uttagsbeskattningen om inte marknadsvärdet inte understiger detta värde. Se även EG-domstolens avgörande (

text: , Skripalle).

text: För tjänster utgörs beskattningsunderlaget av kostnaden för att utföra tjänsten. Här avses den del av de fasta och rörliga kostnaderna i rörelsen som belöper på den utförda tjänsten vid uttagstillfället. Även kostnader som inte är belagda med mervärdesskatt ska inräknas i underlaget.

text: 13.4 Utköp av tillgång till underpris

text: Uttagsbeskattning av vara eller tjänst då överlåtelse har skett utan ersättning eller mot ersättning som understiger inköpsvärdet eller tillverkningskostnaden är tillämplig endast om prisnedsättningen inte är affärsmässigt betingad. Jämför med avsnitt 5.4 ovan.


doctype: stallningstagande

identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 2736-02/100

publisher: Skatteverket

status: upphävt

title: Mervärdesskatt vid en arbetsgivares försäljning av s.k. hemdatorer

org: skv

text: Nytt: 2023-03-24

type: stycke

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-03-24, dnr.

text: 1. Bakgrund

type: rubrik

text: Vid inkomstbeskattningen gäller i regel skattefrihet för datorer som en arbetsgivare tillhandahåller en anställd för privat bruk. När det gäller en arbetsgivares redovisning av mervärdesskatt föreligger enligt rättspraxis (jfr

text: RÅ 1999 ref 37

text: och

text: RÅ 1999 not 176

text: ) inte avdragsrätt för den ingående skatt som belöper på arbetsgivarens anskaffning eller hyra av sådana datorer.

text: Eftersom avtalad låneperiod för hemdatorer nu i flera fall har löpt ut har frågor uppkommit beträffande vad som gäller för en arbetsgivares skattskyldighet för mervärdesskatt vid försäljning till personalen m.fl. av sådana hemdatorer. Även frågor som avser en arbetsgivares avdragsrätt för ingående mervärdesskatt i vissa fall har uppkommit.

text: 2. Gällande rätt

text: Skyldigheten att betala mervärdesskatt regleras i

text: 1 kap. 1 § 1 st mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML. Skattskyldighet föreligger, såvitt nu är ifråga, för omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs i en yrkesmässig verksamhet.

text: I de inledningsvis nämnda avgörandena i Regeringsrätten bedömdes att en arbetsgivares tillhandahållande av hemdatorer till de anställda mot netto- eller bruttolöneavdrag inte var att betrakta som en sådan låneverksamhet som innebar omsättning i en yrkesmässig uthyrningsverksamhet. Arbetsgivaren ansågs därför inte skattskyldig för mervärdesskatt för en sådan låneverksamhet.

text: Huvudregeln för avdragsrätt för ingående mervärdesskatt finns i

text: 8 kap. 3 § 1 st

text: ML. Här anges att den som bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet får göra avdrag för den ingående skatt som hänför sig till förvärv i verksamheten.

text: Av

text: 3 kap. 24 §

text: ML framgår att från skatteplikt undantas överlåtelse av andra tillgångar än omsättningstillgångar om den som överlåter tillgången kan visa att han varken har haft någon avdragsrätt för eller återbetalningsrätt enligt 10 kap. 9-13 §§ ML av ingående skatt vid förvärvet av tillgången.

text: 3. RSV:s bedömning

text: 3.1 Försäljning av datorer som ägts av arbetsgivaren under låneperioden

text: När en arbetsgivare säljer sådana datorer som tillhandahållits de anställda för privat bruk, och där avdragsrätt för ingående skatt således inte funnits vid anskaffningen, gäller undantag från skatteplikt enligt bestämmelserna i

text: 3 kap. 24 §

text: ML. Detta gäller oavsett om försäljningen sker till anställda eller till någon annan. Arbetsgivaren är därför inte skattskyldig för mervärdesskatt vid sådana försäljningar.

text: Motsvarande gäller för kommuner eftersom den ersättning som kommunerna kan ha erhållit från de särskilda mervärdesskattekontona hos Riksgäldskontoret varken innebär att avdragsrätt för ingående skatt eller att återbetalningsrätt enligt 10 kap. 9-13 §§ ML förelegat.

text: 3.2 Försäljning av datorer som arbetsgivarens hyrt under låneperioden

text: Det kan vidare förekomma att arbetsgivare tillhandahållit de anställda datorer för privat bruk som arbetsgivaren i sin tur hyrt från annat företag. Arbetsgivaren har i dessa fall inte haft avdragsrätt för den ingående skatt som belöpt på den ersättning man erlagt till uthyrningsföretaget. Sådana datorer kan sedan komma att förvärvas av arbetsgivaren från uthyrningsföretaget för att härefter säljas till anställd eller till annan.

text: Under dessa förutsättningar är det inte fråga om någon sådan låneverksamhet som i praxis inte ansetts utgöra yrkesmässig verksamhet utan det är försäljningar som sker inom ramen för den yrkesmässiga verksamhet som arbetsgivaren bedriver. RSV anser därför att bestämmelserna om skattskyldighet i

text: 1 kap. 1 § 1 st

text: ML innebär att arbetsgivarens försäljning av datorer i dessa fall medför skattskyldighet för mervärdesskatt.

text: Som förutsättning för skattskyldighet vid de här avsedda försäljningarna gäller dock enligt RSV:s uppfattning att försäljningarna sker till ett pris som uppgår till lägst marknadsvärdet för datorerna. Om så inte är fallet innebär försäljningarna att personalen eller annan tillhandahålls en förmån. RSV anser att försäljningarna i så fall inte kan anses ske inom den yrkesmässiga verksamhet som arbetsgivaren bedriver. Skattskyldighet för mervärdesskatt föreligger därför inte under dessa förutsättningar.

text: 3.3 Avdragsrätt för ingående mervärdesskatt

text: I de fall arbetsgivaren enligt vad som framgår ovan blir skattskyldig för mervärdesskatt vid sin försäljning av datorer följer av bestämmelserna i

text: 8 kap. 3 §

text: ML att avdragsrätt för den ingående skatt som belöper på arbetsgivarens anskaffning av datorerna föreligger.Som framgår av föregående avsnitt anser RSV att anskaffning av hemdatorer från uthyrningsföretag i avsikt att tillhandahålla personalen eller annan en förmån, exempelvis genom att datorer säljs till ett pris som inte uppgår till marknadsvärdet, inte omfattas av arbetsgivarens yrkesmässiga verksamhet. Detta innebär således att avdragsrätt inte föreligger för den ingående skatt som avser köp av datorer från uthyrningsföretag i avsikt att sedan sälja dessa vidare till ett pris som understiger marknadsvärdet.

text: Inte heller föreligger avdragsrätt för den ingående skatt som belöper på en arbetsgivares anskaffning av datorer från uthyrningsföretag för att sedan i egen regi fortsätta att hyra ut datorerna till anställda för privat bruk (jfr

text: RÅ 1999 ref 37

text: och

text: RÅ 1999 not 176

type: stallningstagande


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 2758-01/120

title: Hantering av EU-bidrag

text: Nytt: 2008-04-08

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Mervärdesskatt vid mottagande av bidrag från EU:s strukturfonder, dnr

text: 131 179189-08/111

text: Sammanfattning

text: Riksskatteverket (RSV) redovisar i skrivelsen verkets inställning till hur mottagande av bidrag från EU:s strukturfonder samt offentlig medfinansiering ska behandlas i mervärdesskattehänseende.

text: RSV anser att mottagande av bidrag från strukturfonderna samt offentlig medfinansiering som utbetalas i syfte att utjämna ekonomiska och sociala skillnader inom EU inte utgör omsättning av tjänst, varför sådana bidrag faller utanför

text: mervärdesskattelagens

text: (1994:200, ML) tillämpningsområde. Mervärdesskatt ska således inte betalas för mottagande av bidragen.

text: För det fall bidragsmottagaren har avdragsrätt för ingående skatt på förvärv beräknas bidraget med hänsyn till den avdragsgilla ingående skatten. För att kunna avgöra storleken på bidraget ska därför, enligt RSV:s uppfattning, en bedömning göras om bidragsmottagaren har avdragsrätt för ingående skatt på förvärv som är hänförliga till de aktiviteter som ska utföras inom det projekt som bidraget avser.

text: Skrivelsen behandlar översiktligt även principerna för inkomstskattereglerna avseende EU-bidrag.

text: 1 Inledning

text: I och med Sveriges medlemskap i EU har olika former av bidrag från EU:s strukturfonder (regionalfonden, socialfonden, jordbruksfonden och fiskefonden) kommit företag och organisationer till del. Vidare kombineras EU-bidragen i de allra flesta fall med offentlig medfinansiering och/eller att bidragsmottagaren ska bidra med viss del av kostnaden för den aktuella aktiviteten. Under perioden 2000 - 2006 koncentreras EU:s strukturfonder till i princip tre mål och fyra gemenskapsinitiativ. Mål 1 och 2 är knutna till geografiskt avgränsade områden medan Växtkraft mål 3 avser hela landet. Dessa EU-bidrag har som övergipande mål att finansiera olika typer av projekt som bidrar till att öka den ekonomiska och sociala samhörigheten mellan medlemsländerna. För varje projekt finns en initiativtagare, s.k. projektägare, som är den som ansöker och erhåller bidraget. Det kan t.ex. vara ett företag, organisation eller institution. Behörig utbetalningsmyndighets bedömning av EU-bidragets storlek görs utifrån om bidragsmottagaren har avdragsrätt för ingående skatt på förvärv eller inte. Om bidragsmottagaren har avdragsrätt beräknas bidraget med hänsyn till den avdragsgilla ingående skatten. Det är vidare projektägaren som bedriver projektet i fråga, ensam eller gemensamt tillsammans med andra företag eller organisationer i s.k. nätverk.

text: Ytterligare information om EU:s strukturfonder finns att hämta på bl.a. följande hemsidor: www.nutek.se samt www.vaxtkraft.com.

text: 2 Mervärdesskatteregler

text: Några särskilda regler i ML avseende mottagande av bidrag från EU finns inte, varför en bedömning vad gäller beskattningen av bidragen och avdragsrätten måste göras utifrån de allmänna bestämmelserna i ML.

text: 2.1 Skattskyldighet

text: Frågan om skyldighet att betala mervärdesskatt regleras i

text: 1 kap. 1 § första stycket 1

text: ML. Skattskyldighet föreligger för omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs i en yrkesmässig verksamhet. I 2 § i samma kapitel anges - med undantag som inte är i fråga här - att skyldig att betala skatten är den som omsätter varan eller tjänsten.

text: Omsättning av tjänst eller vara

text: Ett kriterium för skattskyldighet är således att omsättning av vara eller tjänst föreligger. Med omsättning av vara förstås enligt

text: 2 kap. 1 § första stycket

text: ML att en vara överlåts mot ersättning eller att en vara tas i anspråk genom uttag. Med omsättning av tjänst förstås enligt

text: 2 kap. 1 § andra stycket

text: ML att en tjänst mot ersättning utförs, överlåts eller på något annat sätt tillhandahålls någon eller att en tjänst tas i anspråk genom uttag. Detta innebär att om en bidragsmottagare erhåller bidrag utan att ha överlåtit någon vara eller tillhandahållit någon tjänst, kan omsättning enligt ML inte anses föreligga. Ett sådant "oberoende" bidrag föreligger således om bidragsgivaren inte ska erhålla någon motprestation från bidragsmottagaren.

text: Om bidraget däremot är förenat med en viss motprestation gentemot bidragsgivaren kan det vara fråga om omsättning enligt ML. Exempel på omständigheter som talar för att bidraget är att anse som omsättning är om det föreligger ett uppdrag som är specificerat och att utbetalaren har rätt att övervaka eller kontrollera att motprestationen tillhandahålls på föreskrivet sätt. Vidare krävs det att det finns någon som kan konsumera varan eller tjänsten som har tillhandahållits, dvs. en identifierbar köpare. Detta krav har bl.a. behandlats i en EG-dom

text: , Jürgen Mohr. I detta fall utbetalade Europeiska Gemenskapen (EG) ersättning för att kompensera inkomstbortfall för en mjölkproducent. EG ansågs inte ha förvärvat varor eller tjänster för egen räkning utan agerat i det allmännas intresse för att stimulera till en väl fungerande mjölkmarknad. EG-domstolen ansåg att åtagandet i fråga inte utgjorde tillhandahållande av en tjänst.

text: Det måste vidare finnas ett direkt samband mellan den tjänst som tillhandahålls och den ersättning som tillhandahållaren erhållit. Detta innebär att det ska finnas ett samband mellan den nivå av nytta som mottagaren får av tjänsten och storleken på ersättningen (se bl.a. 102/86 Apple and Pear p. 11, 15 och 16 samt

text: Tolsma p. 13, 16 och 17).

text: Fråga om ett bolags mottagande av EU-bidrag skulle utgöra omsättning av tjänst enligt ML har varit föremål för prövning i Regeringsrätten av ett förhandsbesked,

text: RÅ 1999 ref 33

text: . Frågan var om medel som betalats ut av Europeiska socialfonden (ESF) och Arbetsmarknadsverket (AMV) var skattepliktigt enligt ML. Skatterättsnämnden ansåg att de medel som sökandebolaget erhöll från ESF och AMV inte utgjorde ersättning för utförd tjänst som tillhandahållits utbetalarna eller de bidragsgivande organen. Regeringsrätten fastställde förhandsbeskedet i den del det överklagats.

text: RSV anser, mot bakgrund av det ovan anförda, att mottagande av bidrag från strukturfonderna samt offentlig medfinansiering som utbetalas i syfte att utjämna ekonomiska och sociala skillnader inom EU inte utgör omsättning av tjänst, varför sådana bidrag faller utanför ML:s tillämpningsområde. Mervärdesskatt ska därför inte betalas för mottagandet av bidraget. Detta under förutsättning att bidragsgivaren i det enskilda fallet inte har erhållit en motprestation från bidragsmottagaren.

text: Om bidragsmottagaren har avdragsrätt för ingående skatt på förvärv beräknas bidraget med hänsyn till den avdragsgilla ingående skatten. För att kunna avgöra storleken på bidraget ska därför, enligt RSV:s uppfattning, en bedömning göras om bidragsmottagaren har avdragsrätt för ingående skatt på förvärv som är hänförliga till de aktiviteter som ska utföras inom projektet. Eftersom ett projekt kan bedrivas av ett eller flera skattesubjekt i ett s.k. nätverk måste en bedömning om avdragsrätten göras utifrån om och i så fall i vilken omfattning avdragsrätt föreligger hos det eller de skattesubjekt som bedriver projektet i fråga.

text: 2.2 Avdragsrätt för ingående skatt på förvärv

text: Huvudregeln om avdragsrätt återfinns i

text: 8 kap. 3 § första stycket

text: ML där det framgår att den som bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet får göra avdrag för ingående skatt som hänför sig till förvärv eller import i verksamheten. Av

text: 1 kap. 7 § andra stycket

text: ML framgår att med "verksamhet som medför skattskyldighet" förstås en sådan verksamhet i vilken omsättning av varor eller tjänster medför skattskyldighet enligt

text: 1 kap. 2 § första stycket 1

text: ML. Med "verksamhet" avses här såväl hela som en del av verksamheten (

text: 1 kap. 7 § första stycket

text: ML).

text: Av förarbetena till bestämmelsen i

text: 8 kap. 3 § första stycket

text: ML (prop. 1993/94 s. 209) framgår att en vara eller tjänst är att anse som förvärvad eller införd i en verksamhet som medför skattskyldighet endast i den mån varan eller tjänsten ska användas eller förbrukas i verksamheten. Vidare krävs det att det föreligger ett samband mellan förvärvet och den bedrivna verksamheten.

text: Av bestämmelserna i ML kan inte direkt utläsas vad som förstås med begreppen "verksamhet" samt "del av verksamhet". Avdragsrättens omfattning måste därför bedömas utifrån bestämmelserna i det sjätte mervärdesskattedirektivet (

text: ). Av

text: artikel 17.2

text: framgår att rätt till avdrag för ingående skatt gäller för varor och tjänster som tillhandahålls av annan skattskyldig person i den mån varorna och tjänsterna används för den skattskyldiga personens skattepliktiga transaktioner. Undantag från principen följer av

text: artikel 17.3

text: . EG-domstolen fann i domen

text: , Midland Bank plc, p. 20 och 24 att

text: artikel 17.2

text: ska tolkas så att det i princip krävs ett direkt och omedelbart samband mellan en viss ingående transaktion och en eller flera utgående transaktioner för vilka rätt till avdrag föreligger.

text: Regeringsrätten har i

text: RÅ 1999 not 282

text: beslutat att undanröja ett förhandsbesked i den del det överklagats. Av beslutet framgår bl.a. att det ytterst är det sjätte direktivet som avgör om rätt till avdrag för ingående skatt föreligger samt att det ska föreligga en korrespondens mellan avdragsrätt och skattskyldighet - föreligger inte skattskyldighet föreligger heller inte avdragsrätt. Detta innebär att eftersom skattskyldigheten enligt ML omfattar enbart sådan omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs i en yrkesmässig verksamhet, föreligger avdragsrätt för ingående skatt endast på förvärv som är hänförlig till sådan omsättning. Avdrag medges således endast för förvärv som direkt hänför sig till omsättning av varor eller tjänster som medför skattskyldighet.

text: Detta betyder att om det i ett projekt, som helt eller delvis finansieras med bidrag från strukturfonderna, görs förvärv och dessa förvärv sedan genererar omsättning av varor eller tjänster som medför skattskyldighet föreligger avdragsrätt för ingående skatt hänförlig till dessa förvärv. Detta under förutsättning att det föreligger ett direkt och omedelbart samband mellan förvärven i fråga och den omsättning som medför skattskyldighet. Se bl.a. exempel 4 nedan.

text: Avdragsrätt föreligger inte för ingående skatt på förvärv som direkt hänför sig till intäkter som inte utgör omsättning enligt ML, exempelvis EU-bidrag. Sådana intäkter faller utanför ML:s tillämpningsområde och saknar därför samband med systemet för avdragsrätt, jfr bl.a. EG-domarna 89/81 Hong-Kong Trade,

text: Sofitam p. 13 samt

text: Floridienne p. 21.

text: För gemensamma förvärv som är hänförliga till både omsättning av varor eller tjänster som medför skattskyldighet och intäkter som inte utgör omsättning enligt ML ska en uppdelning av den ingående skatten göras. Avdragsrätt föreligger endast till den del den ingående skatten direkt hänför sig till omsättning av varor eller tjänster som medför skattskyldighet,

text: 8 kap. 3 § första stycket

text: ML.

text: Detta innebär att en individuell prövning ska göras hos bidragsmottagaren vad gäller frågan hur mottagande av bidrag från strukturfonderna och offentlig medfinansiering påverkar avdragsrätten för ingående skatt på förvärv hänförliga till de aktiviteter som bedrivs inom ett projekt. Huruvida bidragsmottagaren är registrerad till mervärdesskatt eller inte vid tidpunkten för ansökan om sådana bidrag saknar betydelse.

text: 2.3 Exempel på projekt som helt eller delvis finansieras med EU-bidrag

text: Hur bidrag från strukturfonderna samt offentlig medfinansiering ska behandlas ur mervärdesskattesynpunkt ska, som ovan anförts, bedömas utifrån de allmänna bestämmelserna i ML. Hur RSV tolkar dessa bestämmelser framgår nedan av ett antal exempel som beskriver olika typer av projekt som kan bedrivas med bidrag från strukturfonderna. En skattemässig bedömning måste dock göras utifrån de faktiska omständigheterna i varje enskilt fall.

text: Exempel 1

text: Ett handelsbolag har erhållit EU-bidrag samt offentlig medfinansiering för att bedriva ett projekt som riktar sig till personer som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa. Bolaget anlitar för ändamålet ett utomstående utbildningsföretag. Syftet med projektet är att personerna i fråga ska få vidareutbilda sig och på så sätt höja sin konkurrenskraft. Personerna erlägger ingen ersättning för utbildningen. Någon ytterligare verksamhet utöver projektet förekommer inte i bolaget.

text: RSV anser att mottagande av bidragen inte utgör omsättning av tjänst, varför dessa bidrag faller utanför ML:s tillämpningsområde. Handelsbolaget är därmed inte skattskyldig enligt ML för mottagandet av dessa bidrag. Bolaget har vidare inte avdragsrätt för ingående skatt på kostnader för att utföra de aktiviteter som bedrivs inom projektet, eftersom den ingående skatten på förvärvet direkt hänför sig till bidrag som faller utanför ML:s tillämpningsområde.

text: Exempel 2

text: En ekonomisk förening bedriver ett projekt som främjar medlemsföretagens utveckling. Kostnaderna för projektet finansieras med EU-bidrag samt offentlig medfinansiering. Därtill bidrar medlemsföretagen med insatser i form av nedlagd arbetstid. Någon ytterligare verksamhet utöver detta projekt bedrivs inte av föreningen.

text: RSV anser att mottagande av bidragen inte utgör omsättning av tjänst, varför dessa bidrag faller utanför ML:s tillämpningsområde. Föreningen har inte rätt till avdrag för ingående skatt på kostnader för att utföra de aktiviteter som bedrivs inom projektet, eftersom den ingående skatten på förvärvet direkt hänför sig till bidrag som faller utanför ML:s tillämpningsområde.

text: För det fall medlemsföretagen i stället för den egna arbetsinsatsen erlägger en ersättning som går till att delfinansiera projekten måste en bedömning göras om det är fråga om ersättning för tillhandahållande av tjänst. RSV anser att det inte är fråga om omsättning av tjänst om medlemsföretagen betalar i egenskap av medlem i föreningen såsom medlems-, deltagar- eller startavgift. Att få medverka i projektet innebär endast en indirekt nytta för medlemsföretagen.

text: Om betalningen, i form av exempelvis en serviceavgift, avser en specifik beställd tjänst är det fråga om omsättning av tjänst. Föreningens skattskyldighet får då bedömas utifrån de allmänna bestämmelserna varvid hänsyn bl.a. måste tas till om föreningen kan anses bedriva en yrkesmässig verksamhet. För det fall att föreningen kan anses vara skattskyldig för tillhandahållandet av ifrågavarande tjänster till medlemsföretagen föreligger avdragsrätt för ingående skatt på kostnader till den del de är direkt hänförliga till projektet. Här måste dock beaktas de allmänna bestämmelserna om uttagsbeskattning. Detta mot bakgrund av att föreningen i detta fall kan antas tillhandahålla ifrågavarande tjänster till medlemsföretagen till ett pris som understiger kostnaden för att utföra dessa tjänster på grund av att projektet finansieras med bidrag.

text: Exempel 3

text: En ekonomisk förening har till uppgift att främja företagsamheten inom i första hand ett visst geografiskt område. Föreningen utför olika konsulttjänster åt såväl medlemmar som externa företag. Sådan konsultverksamhet medför skattskyldighet enligt ML. Utöver konsultuppdrag är föreningen initiativtagare (s.k. projektägare) till ett projekt som avser personalutbildning som i sin helhet finansieras med EU-bidrag samt offentlig medfinansiering. I detta projekt ingår några av medlemsföretagen.

text: RSV anser att erhållna bidrag inte utgör omsättning av tjänst, varför någon skattskyldighet inte föreligger för mottagandet av dessa bidrag. Det bedrivna projektet omfattas således inte av ML:s tillämpningsområde. Föreningen har inte rätt till avdrag för ingående skatt på kostnader för att utföra de aktiviteter som bedrivs inom projektet, eftersom den ingående skatten på förvärvet direkt hänför sig till bidrag som faller utanför ML:s tillämpningsområde.

text: För det fall förvärv görs gemensamt för såväl konsultverksamheten som för projektet i fråga ska en uppdelning av den ingående skatten göras. Avdragsrätt föreligger endast till den del den ingående skatten direkt hänför sig till förvärv i konsultverksamheten.

text: Om medlemsföretagen däremot erlägger en kontantinsats som går till att delfinansiera projektet måste en bedömning göras om det är fråga om en ersättning för tillhandahållande av tjänst. Jfr exempel 2 ovan.

text: Exempel 4

text: Ett aktiebolag bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet enligt ML. För att höja den egna personalens kompetens inom ett visst område bedriver bolaget ett projekt som finansieras med såväl EU-bidrag som egna medel. Bolaget åtar sig att anställa arbetslösa personer under tiden den egna personalen omfattas av kompetensutveckling.

text: RSV anser att mottagandet av EU-bidraget inte utgör omsättning av tjänst varför någon skattskyldighet enligt ML inte uppkommer för bolaget. Enligt RSV:s mening har förvärven avseende kompetensutvecklingen ett direkt samband med bolagets verksamhet som medför skattskyldighet. Därmed föreligger avdragsrätt för ingående skatt på förvärv som hänför sig till de aktiviteter som bedrivs inom projektet.

text: Exempel 5

text: Fyra företag samverkar i ett s.k. nätverk genom att tillsammans bedriva ett projekt som finansieras dels med EU-bidrag och dels med egna medel för att stimulera kompetensutveckling på dessa företags arbetsplatser. De fyra företagen är alla att anse som projektägare. Kompetensutvecklingen sker genom att exempelvis förbereda och genomföra möten, seminarier och konferenser, utbildning mm. Ett av företagen i nätverket utgör projektanordnare gentemot bidragsgivaren vilket innebär att det är projektanordnaren som erhåller EU-bidraget. Projektanordnaren ansvarar i detta fall för gemensamma förvärv hänförliga till de aktiviteter som bedrivs inom projektet.

text: Bedömningen om skattskyldighet för det mottagna EU-bidraget samt avdragsrätt för ingående skatt på förvärv hänförliga till projektet ska, enligt RSV:s mening, göras utifrån respektive företag som ingår i nätverket eftersom de gemensamt bedriver projektet i fråga. Dessa fyra företag kan således anses som bidragsmottagare i detta avseende.

text: RSV anser att det erhållna EU-bidraget inte utgör någon omsättning av tjänst, varför någon skattskyldighet inte uppkommer för det mottagna bidraget. Vidare ska den ingående skatten på de gemensamma förvärven hänförliga till projektet fördelas mellan de fyra företagen utifrån respektive företags andel i projektet. Avdragsrätten för de gemensamma kostnaderna ska således bedömas utifrån respektive företags skattemässiga förhållande. I och med att det bedrivna projektet i detta fall avser kompetensutveckling av de fyra företagens personal anser RSV att projektet i fråga ingår i respektive företags verksamhet.

text: För det fall företaget bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet föreligger avdragsrätt för ingående skatt till den del den motsvarar det företagets andel i projektet. Av 8 kap. 5 och 17 §§ ML framgår att avdragsrätten ska styrkas genom faktura eller jämförlig handling som, enligt

text: 11 kap. 5 § första stycket 3

text: ML, ska vara utställd på fakturamottagaren. RSV anser att avdragsrätten hos respektive företag i nätverket är styrkt genom att projektanordnaren innehar fakturor avseende gemensamma förvärv samt handlingar som visar hur varje inköp fördelas. Därutöver krävs det att de övriga företagen innehar kopior på originalfakturorna samt en handling utställd av projektanordnaren som visar respektive företags andel i projektet.

text: Om företaget inte bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet har det företaget inte avdragsrätt för sin del av den ingående skatt som hänför sig till de gemensamma förvärven i projektet.

text: 3 Inkomstskatteregler

text: Beskattning av näringsbidrag i form av EU-bidrag

text: Den prövning som måste göras av inkomstskattefrågorna är av helt annat slag än den som måste göras i fråga om mervärdesskatten. Inkomstskattereglerna beskrivs i det följande översiktligt. Prövningen i de typfall som beskrivs i exemplen ovan ska göras i enlighet med dessa regler.

text: Bestämmelserna om beskattning av näringsbidrag har t.o.m. 2001 års taxering funnits i p. 9 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen (KL), se även

text: prop. 1996/97:12

text: (s. 49-50) angående beskattning av EU-bidrag. Dessa bestämmelser har, i stort sett oförändrade, flyttats över till

text: 29 kap.

text: inkomstskattelagen

text: (1999:1229, IL) som gäller fr.o.m. 2002 års taxering. I

text: 29 kap. 2 §

text: IL definieras uttrycket näringsbidrag.

text: "Med näringsbidrag avses stöd utan återbetalningsskyldighet som lämnas till en näringsidkare för näringsverksamheten av staten, Europeiska gemenskaperna, landsting, kommuner (...)."

text: Av

text: 29 kap. 3 §

text: IL framgår att även stöd med återbetalningsskyldighet i vissa fall jämställs med stöd utan återbetalningsskyldighet. Så är exempelvis fallet om stödet ska återbetalas bara om näringsidkaren inte uppfyller villkoren för stödet. På samma sätt behandlas stödet om det ska återbetalas bara om EG-kommissionen eller EG-domstolen har funnit att stödet strider mot artikel 92 i EG-fördraget (stöd som snedvrider konkurrensen).

text: Av 29 kap. 5 - 7 §§ IL framgår att näringsbidrag ska tas upp till beskattning endast om det används för avdragsgilla kostnader.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 283-95/212

title: Beträffande mervärdesskatt avseende kundfordringar och leverantörskulder dels under löpande år dels i samband med årsbokslut m.m.

text: Nytt: 2023-06-09

text: Detta ställningstagande ska inte längre tillämpas. Det ersätts av Skatteverkets ställningstagande 2023-06-09, dnr

text: Bokföringslagen (1976:125)

text: Bokföringslagen

text: (BFL) skiljer på löpande bokföring och bokföring i samband med årsbokslut.

text: I samband med den löpande bokföringen bör särskilt följande lagrum beaktas:

text: Av

text: 4 §

text: BFL framgår bl.a. följande

text: I bokföringen skall som affärshändelser löpande noteras alla förändringar i förmögenhetens storlek och sammansättning såsom in- och utbetalningar samt uppkomna fordringar och skulder… Inför bokslut skall bokföringen härutöver tillföras fordrings- och skuldposter som behövs för att bestämma de intäkter och kostnader som rätteligen hör till räkenskapsåret.

text: Av

text: 5 §

text: BFL framgår bl.a. följande

text: … Har den bokföringsskyldige tagit emot handling om affärshändelsen, skall denna handling användas som verifikation....

text: Av

text: 8 §

text: BFL framgår bl.a. följande

text: ...I fråga om fordringar och skulder gäller att de skall bokföras så snart det kan ske sedan faktura eller annan handling, som tillkännager anspråk på vederlag, utfärdats eller mottagits eller sådan handling bort föreligga enligt god affärssed....

text: Tidpunkten för bokföringsskyldighetens inträde är således beroende av när faktura eller annan handling som tillkännager anspråk på vederlag föreligger eller bort föreligga enligt god affärssed. Det bör understrykas att den löpande bokföringen av fordringar och skulder med andra ord inte i sin helhet är beroende av när de civilrättsligt uppkommit. Förekomsten av faktura är normalt avöverordnad betydelse.

text: När bokföringsskyldighet inträtt skall grundbokföringen enligt

text: 8 § andra stycket

text: BFL fullgöras så snart det kan ske. Detta innebär i princip ett krav på en omedelbar bokföring av affärshändelserna. Under vissa förutsättningar kan en viss fördröjning godtas och kundfordringar och leverantörskulder bokföras i efterhand på sina rätta bokföringsdagar (BFN U 89:5). Med rätta bokföringsdagar skall då normalt avses den dag då kundfaktura avsänds respektive dag när leverantörsfaktura mottas.

text: BFN U 90:2

text: Bokföringsnämnden (BFN) har i BFN U 90:2 uttalat sig om tidpunkt för bokföring av kundfordringar och leverantörskulder under räkenskapsåret samt i samband med bokslut. Det bör understrykas att BFN inte uttalat sig om hur mervärdesskatten bör behandlas i samband härmed.

text: BFN har i nämnda rekommendation besvarat följande

text: frågeställning:

text: En säljare levererar en vara eller tjänst i juni. Fakturan avsänds samma månad men mottas av köparen först i juli. När skall säljaren och köparen senast bokföra kundfordran respektive leverantörskulden? Blir svaret annorlunda om någon av parterna avslutar sitt räkenskapsår per den 30 juni?

text: BFN har besvarat frågeställningen beträffande den löpande bokföringen enligt följande:

text: I exemplet som anges inträder bokföringsskyldigheten för säljaren i juni och för köparen i juli. Om säljaren istället enligt sina normala rutiner och god affärssed avsänder fakturan för juni månads leveranser i början av juli inträder även säljarens bokföringsskyldighet i juli.

text: I samband med bokslut har BFN besvarat förfrågan enligt följande:

text: Många företag tillämpar av dessa skäl en s.k. brytdag för sin fakturaregistrering.Brytdagen brukar förläggas 2-3 veckor in på det nya räkenskapsåret.

text: Kundfordringar och leverantörskulder som hör till det gamla räkenskapsåret och där faktura föreligger på brytdagen tillförs huvudbokföringen utifrån fakturan som underlag.

text: Fordringar på kunder respektive skulder till leverantörer som hör till det gamla räkenskapsåret men där faktura inte föreligger på brytdagen tillförs huvudbokföringen efter något annat underlag, såsom leveranssedlar, offerter eller ett eget upprättat bokföringsunderlag. Dessa ofakturerade kundfordringar och leverantörskulder bör i huvudboken behandlas som interimsposter. Det skall utan svårighet kunna klarläggas vilka affärshändelser som ingår i interimsposterna och dessa skall återföras under det nya räkenskapsåret varvid eventuella differenser beaktas och bokförs.

text: I det inledningsvis angivna fallet skall eftersom leverans skett i juni leverantörskulden tillföras köparens huvudbokföring för det gamla räkenskapsåret om köparen har årsbokslut per den 30 juni. Posten behandlas som en interimspost om faktura inte föreligger.

text: Mervärdesskattelagen

text: En mervärdesskatteskyldig säljare är enligt

text: mervärdesskattelagen

text: (ML) skyldig att utställa faktura eller jämförlig handling för varje skattepliktig omsättning. En sådan handling skall bl.a. innehålla uppgift om mervärdesskattens belopp.

text: Säljaren utställer således faktura avseende exempelvis en varuförsäljning och blir redovisningsskyldig för mervärdesskattens belopp. Bokföring sker normalt då fakturan avsänds varvid förutsätts att detta står i överensstämmelse med god redovisningssed.

text: En skattskyldig köpare erhåller varan och fakturan. Bokföringsskyldigheten inträder när fakturan ankommer under förutsättning att det står i överensstämmelse med god redovisningssed.

text: Härvid uppkommer kongruens mellan den skatt som säljaren skall redovisa och den skatt som köparen normalt kan yrka avdrag för, vilket är en grundläggande princip inom mervärdesskatten.

text: Det bör i samband härmed påpekas att köparens leverantörskuld utgör en skuld till säljaren som även inkluderar mervärdesskatt om säljaren är skattskyldig härför.

text: Den ingående skatten utgör däremot en fordran som köparen har mot annan part dvs. i detta fall staten. En förutsättning för att en sådan fordran skalluppkomma i mervärdesskattesammanhang är att denna fordran kan styrkas med faktura eller motsvarande handling. Själva förvärvet torde inte medföra att en fordran uppkommer gentemot staten i form av ingående skatt enbart med avseende på att leveransen har fullgjorts. Säljaren måste också fullgöra sin faktureringsskyldighet varvid i fakturan angivet belopp kan anses utgöra köparens handling som styrker kravet mot tredje part dvs. i detta fall staten.

text: Av

text: 8 kap. 17 §

text: ML framgår bl.a. att

text: Vid förvärv från någon som är skattskyldig skall avdragsrätten styrkas genom faktura eller jämförlig handling som avses i 11 kap........

text: Sammanfattning

text: Enligt BFL skall bokföringsskyldighetens inträde löpande under året göras beroende av när faktura eller motsvarande handling som tillkännager anspråk på vederlag föreligger eller bort föreligga enligtgod affärssed.

text: I

text: 4 § tredje punkten

text: BFL finns bestämmelser som avser årsbokslut. Här anges att bokföringen inför bokslut, utöver tidigare bokförda poster, skall tillföras sådana fordrings- och skuldposter som behövs för att bestämma de intäkter och kostnader som hör till räkenskapsåret.

text: Enligt ML skall avdragsrätten styrkas genom faktura eller motsvarande handling.

text: I samband med årsbokslut skall den på kundfordringar och leverantörskulder belöpande mervärdesskatten beaktas. Hit bör då även räknas sådana kundfordringar och leverantörskulder där faktura föreligger senast på brytdagen under förutsättning att den underliggande affärshändelsen inträffat under det gamla räkenskapsåret. En förutsättning är vidare att bokföring sker i bokslutet med faktura som underlag. För sådana kundfordringar och leverantörskulder där faktura inte föreligger senast på brytdagen men affärshändelse inträffat på gamla året skall bokföring göras med annat underlag än faktura. I sådana fall bör den härpå belöpande mervärdesskatten inte beaktas förrän in på det nya året.

text: Enligt BFN U 90:2 bör i detta sammanhang årsbokslut jämställas med delårsbokslut medan s.k. periodrapporter inte behöver vara lika utförliga.

text: Med årsbokslut bör enligt Riksskatteverket, vad gäller mervärdesskatten avseende kundfordringar och leverantörskulder, jämställas delårsrapporter men ej periodrapporter. Med delårsrapporter avses då delårsrapporter i enlighet med

text: 11 kap. 12 § aktiebolagslagen (1975:1385)

text: samt

text: 2 kap. 9 § lagen (1980:1103)

text: om årsredovisning m.m. i vissa företag.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 2874-03/100

title: Riksskatteverkets inställning avseende reklamskatt vid publicering på Internet

text: 1. Inledning

text: Avseende tidningar som publiceras både i form av tryckt media och via Internet har fråga uppkommit om bedömningen av i vilken utsträckning ersättning för införande av annons kan anses innefatta offentliggörande via Internet. Mot bakgrund av att publicering via Internet inte är föremål för beskattning enligt lagen (

text: ) om skatt på annonser och reklam (RSL) är frågan av stor betydelse. Riksskatteverket (RSV) lämnar härmed sin syn på denna fråga.

text: 2. Gällande rätt

text: Enligt

text: 14 kap. 2 § första stycket skattebetalningslagen (1997:483)

text: ska en deklarationsskyldig i skälig omfattning genom räkenskaper, anteckningar eller på annat lämpligt sätt se till att det finns underlag för fullgörandet av deklarations- och annan uppgiftsskyldighet samt för kontroll av uppgiftsskyldigheten och beskattningen.

text: Enligt 1 § Riksskatteverkets föreskrifter (

text: RSFS 2002:37

text: ) om skatt på annonser och reklam ska om skatt vid en affärshändelse avseende reklamskatt som ska bokföras enligt

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: utgår eller om ett avdragsyrkande i deklarationen grundas på en sådan händelse en faktura, kreditnota eller annan uppgift om affärshändelsen även utgöra underlag för skatteredovisningen. Förutom de uppgifter som anges i

text: 5 kap. 7 § bokföringslagen

text: ska av verifikationen framgå skattens belopp och övriga förhållanden som har betydelse för att bestämma skatten.

text: Såvitt avser en eventuell uppdelning av vederlaget framgår följande av RSL.

text: Enligt tredje stycket av anvisningarna till 13 § lagen RSL bestäms beskattningsvärdet efter uppdelning av vederlaget efter skälig grund om gemensamt vederlag utgår för prestationer som ska inräknas i beskattningsvärdet och för andra prestationer.

text: 3. RSV:s inställning

text: För att en utgivare som erhållit ersättning för att offentliggöra en annons i såväl tryckt media som på Internet ska vara berättigad att dela upp ersättningen krävs enligt RSV:s uppfattning att det vid tillfället för köpet av annonsplatsen stått klart för köparen att köpet avsett båda dessa tjänster. Priset för respektive tjänst bör framgå av de uppgifter som köparen erhållit.

text: För att vederlaget inte i sin helhet ska anses omfattas av beskattningsvärdet för reklamskatt bör krävas underlag till stöd för att ersättningen avsett båda prestationerna. Detta kan fullgöras genom att faktura eller liknande där priset för respektive prestation tydligt framgår kan uppvisas.

text: För att den uppdelning som en tidningsutgivare gjort ska godtas bör krävas att den framstår som skälig. Om införande av en annons i både tryckt media och på Internet betingar samma, eller lägre, pris som införande i bara den tryckta publikationen kan enligt RSV:s uppfattning någon uppdelning inte göras.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 2907-02/120

title: Tillämplig mervärdesskattesats vid försäljning av trycksaker för barn

text: Nytt: 2007-12-06

text: Detta ställningstagande upphör att gälla och ersätts av ställningstagandet Skattesats på böcker m.m., dnr

text: 131 419762-07/111

text: 1 Bakgrund och frågeställningar

text: Med anledning av den reducerade mervärdesskatten vid försäljning av böcker och tidskrifter m.m. har begäran om klarläggande av nedanstående frågeställningar om olika typer av trycksaker för barn inkommit till Riksskatteverket (RSV).

text: Vilken skattesats är tillämplig vid försäljning av följande produkter?

text: Olika typer av trycksaker om barnets första år, s.k. babyalbum.

text: Olika typer av s.k. kompisböcker.

text: Skolkalendrar och liknande trycksaker.

text: Trycksaker som innehåller flera olika delar.

text: Anteckningsböcker med förtryckt text.

text: 2 Gällande rätt

text: Av

text: 7 kap. 1 § tredje stycket 1 Mervärdesskattelagen

text: (ML) framgår att mervärdesskatt skall tas ut med 6 % av beskattningsunderlaget för omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av vissa i lagrummet uppräknade varor, under förutsättning att de inte helt eller huvudsakligen är ägnade åt reklam. Bland de varor som omfattas nämns bl.a.

text: böcker, broschyrer, häften och liknande alster, även i form av enstaka blad,

text: Att en lägre mervärdesskattesats än den normala får tillämpas för de i bestämmelsen angivna varorna följer av artikel 12.3 a tredje stycket och bilaga H till rådet sjätte direktiv

text: . I ingressen till nämnda bilaga anges att medlemsstaterna får använd Kombinerade tull- och statistiknomenklaturen (EG:s tulltaxa, rådets förordning EEG nr 2658/87) för att fastställa vad den ifrågavarande varukategorin exakt omfattar.

text: I

text: prop. 2001/02:45 s. 43

text: anges att tulltaxan lämpar sig väl att användas som ledning för att avgränsa de varor som skall beskattas med den reducerade mervärdesskatten. I sitt yttrande över den föreslagna reglering uttalade Lagrådet att de kategorier av varor som uppräknas i punkten 1 enligt vanlig lagtolkningsteknik normalt skall ges den innebörd de har i allmänt språkbruk och att det främst är i fall då innebörden är otydlig som tulltaxan behöver tillgripas som ett hjälpmedel vid tolkningen. Lagrådet tillade att det följer av normala metoder för lagtolkning att tulltaxan, som utgjort grunden för regleringen, bör tjäna till ledning vid tolkningen (

text: prop. 2001/02:45 s. 76

text: Vid en tolkning som görs med ledning av tulltaxan är utgångspunkten att de varor som omfattas av den reducerade mervärdesskattesatsen är hänförliga till kategorierna KN 4901-4905 (

text: prop. 2001/02:45 s. 44

text: Avgörande för om en trycksak skall omfattas av den lägre mervärdesskattesats som gäller för varor som uppräknas i

text: 7 kap. 1 § tredje stycket

text: ML är således om den enligt allmänt språkbruk eller med ledning av den klassificering som kan göras utifrån tulltaxan kan hänföras till någon av de varor som uppräknas i lagrummet.

text: Det KN-nummer som framförallt är aktuellt i detta fall är 4903 – bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn.

text: Enligt kommentaren till tulltaxan omfattar KN-nummer 4903 endast sådana bilderböcker som uppenbarligen är sammanställda för att roa eller intressera barn eller vägleda dem vid den elementära undervisningen, under förutsättning att bilderna utgör huvudsaken och texten är av underordnad betydelse. Som exempel på varor enligt detta nummer kan nämnas ABC-böcker och böcker i vilka handlingen i berättelsen förmedlas av en serie episodiska bilder med förklarande texter eller summarisk text till varje bild. Numret omfattar också arbetsböcker för barn som huvudsakligen består av bilder med kompletterande texter och som används vid skriv- och andra övningar.

text: För barn avsedda bilderböcker som innehåller uppvikbara eller rörliga bilder förs också hit, men om de i huvudsak utgör leksaker omfattas de inte av detta nummer. Likaså klassificeras för barn avsedda bilderböcker som innehåller bilder eller förebilder för utklippning enligt detta nummer, under förutsättning att de för utklippning avsedda partierna utgör en mindre del av det hela, men om mer än hälften av sidorna (inklusive omslaget) helt eller delvis är avsedda för utklippning, anses varan utgöra en leksak enligt 95 kap., även om den innehåller en viss mängd text.

text: KN-nummer 4903 omfattar också rit- och målarböcker för barn. Dessa böcker består huvudsakligen av häftade eller bundna blad (ibland i form av avskiljbara vykort), som innehåller enkla bilder för avritning eller konturer av bilder (med eller utan tryckta anvisningar), vilka är avsedda att kompletteras genom ritning eller färgläggning. Ibland innehåller de också färgillustrationer till ledning. Hit hör också liknande böcker med "osynliga" konturer eller färger som kan göras synliga genom gnidning med en blyertspenna eller fuktning med en pensel, samt böcker som innehåller den färg som behövs för färgläggningen (t.ex. i form av en palett).

text: Böcker enligt nr 4903 kan vara tryckta på papper, textilmaterial etc. De kan också vara av sådan beskaffenhet att de inte kan rivas sönder.

text: KN-nummer 4903 omfattar inte böcker, även om de är rikt illustrerade, som är skrivna i form av sammanhängande berättelser med illustrationer till utvalda episoder. Sådana böcker klassificeras enligt nr 4901.

text: KN-nummer 4901 omfattar i stort sett alla tryckalster som är avsedda att läsas, även illustrerade. Som exempel kan i det här sammanhanget nämnas litterära verk av alla slag, läroböcker även arbetsböcker för undervisning med eller utan berättande texter, som innehåller tryckta frågor eller övningar, vanligen med utrymme för komplettering. Till KN-nummer 4901 hör även barnböcker som inte är hänförliga till KN-nummer 4903.

text: 3 RSV:s bedömning

text: 3.1 Trycksaker om barnets första år, s.k. babyalbum

text: Trycksaker av denna typ, med titlar såsom ”Vårt barn”, ”Dina första år”, innehåller utrymme för att klistra in bilder och minnessaker från barnets första år. De innehåller också utrymmen för att anteckna fakta om barnet och viktiga händelser i barnets liv. De är ofta rikt illustrerade och innehåller en del förtryckt text.

text: I mångt och mycket kan dessa trycksaker sägas vara en kombination av dagbok och fotoalbum över ett barns första år. De vänder sig i första hand till barnets föräldrar, eftersom det är de – och inte barnet – som skall fylla innehållet med foton och diverse information. De kan således inte anses vara bilderböcker då de vid försäljningstillfället inte huvudsakligen innehåller bilder som sammanställts för att roa eller intressera barn eller vägleda dem vid den elementära undervisningen. De kan inte heller anses vara rit- eller målarböcker då de inte innehåller bilder avsedda för avritning eller färgläggning. Enligt allmänt språkbruk torde det inte heller möta några hinder att påstå att de inte kan anses vara hänförliga till kategorin bilderböcker, rit- och målarböcker för barn.

text: Den tryckta texten och illustrationerna i dessa trycksaker är vidare av så underordnad betydelse i förhållande till varans huvudsakliga syfte att de inte kan anses vara avsedda att läsas. De kan därför inte anses vara hänförliga till kategorin böcker. Det torde inte heller vara denna typ av trycksaker som enligt allmänt språkbruk avses med begreppet böcker.

text: Med anledning härav kan, enligt RSV:s uppfattning, trycksaker om barnets första år, s.k. babyalbum, inte omfattas av den reducerade mervärdesskatten. Mervärdesskatt skall således tas ut med 25 % av beskattningsunderlaget för de i frågan aktuella trycksakerna.

text: 3.2 S.k. kompisböcker

text: Trycksaker av denna typ, med titlar såsom ”Mina vänner”, Mina klasskamrater” etc, innehåller ofta utrymme för fakta om innehavaren. De innehåller också ett antal uppslag där barnets vänner får besvara frågor om t.ex. namn, adress, hårfärg, intressen, favoritämne i skolan, favoritfilm osv. De innehåller en del förtryckt text och är ibland illustrerade. Ibland finns det även utrymme för foton.

text: Avsikten med dessa trycksaker är att barnet skall komplettera innehållet med framförallt text skriven för hand men ibland även med fotografier. De kan dock inte anses vara bilderböcker då de vid försäljningstillfället inte huvudsakligen innehåller bilder som sammanställts för att roa eller intressera barn eller vägleda dem vid den elementära undervisningen. De kan inte heller anses vara rit- eller målarböcker då de inte innehåller bilder avsedda för avritning eller färgläggning. Enligt allmänt språkbruk torde det inte heller möta några hinder att påstå att trycksaker av denna typ inte kan anses vara hänförliga till kategorin bilderböcker, rit- och målarböcker för barn.

text: Den tryckta texten och illustrationerna i dessa trycksaker är vidare av så underordnad betydelse i förhållande till varans huvudsakliga syfte att de inte kan anses vara avsedda att läsas. De kan därför inte anses hänförliga till kategorin böcker. Det torde inte heller vara denna typ av trycksaker som enligt allmänt språkbruk avses med begreppet böcker.

text: Med anledning härav kan, enligt RSV:s uppfattning, s.k. kompisböcker inte omfattas av den reducerade mervärdesskatten. Mervärdesskatt skall således tas ut med 25 % av beskattningsunderlaget för de i frågan aktuella trycksakerna.

text: 3.3 Skolkalendrar och liknande böcker

text: Trycksaker av denna typ innehåller ofta ett schema som kan fyllas i och därutöver en kalender där eleven kan fylla i valfria uppgifter dag för dag. Det förekommer också att de innehåller sidor med en del förtryckt text, t.ex. för kommentarer om lärarna, kompisarna, läxorna osv. för varje vecka. Dessa trycksaker kan dessutom innehålla en del sidor för uppgifter om adresser och telefonnummer och t.ex. ark med klistermärken för egna dekorationer.

text: Avsikten med dessa trycksaker är att barnet skall komplettera innehållet med framförallt text skriven för hand. De kan dock inte anses vara bilderböcker då de vid försäljningstillfället inte kan anses huvudsakligen innehålla bilder som sammanställts för att roa eller intressera barn eller vägleda dem vid den elementära undervisningen. De kan inte heller anses vara rit- eller målarböcker då de inte innehåller bilder avsedda för avritning eller färgläggning. Enligt allmänt språkbruk torde det inte heller möta några hinder att påstå att de inte kan anses vara hänförliga till kategorin bilderböcker, rit- och målarböcker för barn.

text: De aktuella trycksakerna uppvisar snarare vissa likheter med almanackor, som beskattas med 25 %.

text: Med anledning härav kan, enligt RSV:s uppfattning, skolkalendrar och liknande trycksaker inte omfattas av den reducerade mervärdesskatten. Mervärdesskatt skall således tas ut med 25 % av beskattningsunderlaget för de i frågan aktuella trycksakerna.

text: 3.4 Trycksaker bestående av flera olika delar

text: Trycksaker av denna typ innehåller t.ex. såväl en kalenderdel (en fjärdedel av sidorna) som en del som kan användas som adressbok (nästan hälften av sidorna) men dessutom en hel del annat. De innehåller ett stort antal sidor med förtryckta rubriker och frågor där barnet kan fylla i uppgifter om sig själv och t.ex. sina vänners födelsedagar (ca en femtedel av sidorna). De flesta sidor innehåller dessutom någon illustration. Trycksakerna kan även innehålla bilder med bildtext som i en bilderbok för barn samt faktasidor om t.ex. olika måttenheter, tidsskillnader osv.

text: Dessa trycksaker synes främst vara en kombination av kalender och s.k. kompisbok. Med hänvisning till vad som sagts ovan avseende s.k. kompisböcker och skolkalendrar anser RSV att inte heller den i frågan aktuella typen av trycksaker kan anses hänförlig till den kategori av varor som omfattas av den reducerade skattesatsen. Att trycksaken till viss del även innehåller bilder med bildtext, som skulle kunna indikera att det är fråga om en bilderbok, kan inte förta det faktum att trycksaken till sin huvudsakliga karaktär inte är vare sig en bilderbok, rit- eller målarbok.

text: Mervärdesskatt skall således ut tas med 25 % av beskattningsunderlaget för de i frågan aktuella trycksakerna med kombinerat innehåll.

text: 3.5 Anteckningsböcker med förtryckt text

text: Denna typ av anteckningsböcker innehåller, förutom linjerade sidor, även en del med förtryckt text, t.ex. sidor för uppgifter om adresser och telefonnummer.

text: Avsikten med dessa trycksaker är framförallt att barnet skall skriva i dem. De kan närmast jämställas med dagböcker, som inte omfattas av den reducerade mervärdesskattesatsen. Att de även innehåller en del med förtryckt text medför inte att de kan anses omfattas av den reducerade mervärdesskattesatsen, eftersom den tryckta texten är av underordnad betydelse i förhållande till trycksakens huvudsakliga användning.

text: Mervärdesskatt skall således tas ut med 25 % av beskattningsunderlaget för anteckningsböcker med förtryckt text.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 3148-02/100

title: Kommuns tillhandahållande av Sfi-undervisning

text: Nytt: 2016-01-20

text: Detta ställningstagande upphör att gälla genom ställningstagandet Upphävande av flera olika ställningstaganden, dnr

text: 131 26976-16/111

text: Sammanfattning

text: Nedan följer RSV:s syn på några mervärdesskatterättsliga frågor som rör tillhandahållande av svenskundervisning för invandrare (Sfi).

text: Ett bolag har i en skrivelse efterfrågat RSV:s mervärdeskatterättsliga bedömning med avseende på en kommuns tillhandahållande av svenskundervisning för invandrare (Sfi).

text: De frågeställningar som förs fram i ärendet gäller dels huruvida svenskundervisningen för invandrare (Sfi) omfattas av definitionen på sådan utbildningstjänst som undantas från mervärdesskatteplikt enligt

text: 3 kap. 8 § mervärdesskattelagen (1994:200)

text: , ML, och dels huruvida den ersättning ett företag erhåller från en kommun, för att anordna Sfi-undervisning, är skattepliktig för företaget.

text: RSV gör följande bedömning.

text: Enligt

text: 3 kap. 8 § 1

text: ML undantas från skatteplikt omsättning av tjänster som utgör grundskole-, gymnasieskole- eller höskoleutbildning om utbildningen anordnas av det allmänna eller av en av det allmänna för utbildningen erkänd utbildningsanordnare. I punkten 2, samma lagrum, undantas från skatteplikt utbildning som berättigar studerande till studiestöd enligt

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: eller till sådant bidrag för korttidsstudier som får fördelas av Landsorganisationen i Sverige eller Tjänstemännens Centralorganisation med stöd av lagen (

text: ) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Utbildningsdepartementets verksamhetsområde eller av Statens institut för särskilt utbildningsstöd.

text: Lag (2001:524).

text: I

text: 1 kap. 8 § Skollagen (1985:1100)

text: sägs att för vuxna anordnar det allmänna utbildning i form av kommunal vuxenutbildning (komvux), vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och svenskundervisning för invandrare(Sfi) samt att dessa skolformer bildar det offentliga skolväsendet för vuxna. Av 13 kap. 1,3,

text: och

text: 9 §§

text: samma lag framgår vidare att; Sfi-utbildningen syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket att; varje kommun är skyldig att se till att Sfi erbjuds de personer som anges i 6 § att; Sfi-utbildningen skall vara avgiftsfri för eleverna samt att kommunerna enligt regeringens föreskrifter får uppdra åt andra att anordna Sfi. Kommunerna är huvudmän för Sfi och utbildningens bedrivande står under statlig tillsyn.

text: Ser man till förarbetena till

text: 3 kap. 8 §

text: ML (

text: prop. 1996/97:10

text: , p. 5.3 ff) sägs där att även omsättning av utbildningstjänster i särskolan, specialskolan, komvux, s.k. kompletterande skolor för vuxna m.fl. undantas från skatteplikt under förutsättning att utbildningstjänsterna inte omsätts på kommersiella grunder. I författningskommentaren till förarbetena står vidare att bedömningen – av vad som ska anses som grundskole- och gymnasieutbildning anordnad av det allmänna eller av utbildningsanordnare erkänd av det allmänna – sker utifrån denna lag, dvs.

text: skollagen

text: . Beträffande utbildningsbegreppet anges att utbildningstjänsten skall avse en undervisande och systematisk presentation av ett ämne vilket ska utgöra en integrerad del av ett studieprogram. De som åtnjuter tjänsten ska delta aktivt i undervisningen för att erhålla en viss kompetensnivå.

text: Slutligen kan nämnas att regeringen i propositionen 2000/01:72 ”Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen” bl.a. anför att Sfi ska kvarstå som en egen skolform inom det offentliga skolväsendet för vuxna och inte organisatoriskt inordnas i komvux. Att via komvux inordna Sfi i studiestödssystemet skulle i kostnadshänseende överstiga besparingarna i kommunerna med flera hundra miljoner kr.

text: RSV har i skrivelse 1997-12-19 bedömt att den av staten initierade utbildningen till gagn för lågutbildade långtidsarbetslösa, det s.k. Kunskapslyftet, är av den karaktären att den omfattas av skattefriheten enligt

text: 3 kap. 8 § 1

text: ML och att skattefriheten därmed även skulle omfatta utbildningstjänster tillhandahållna av för det allmänna erkända utbildningsanordnare/ underentreprenörer. Förutom att Kunskapslyftet innefattar ämnen inom grundskole- och gymnasieutbildningen samt yrkesinriktad utbildning tillhörande området omfattas även orienteringskurser, oftast inom ämnena svenska, engelska och matematik där syftet är att uppmuntra studieovana personer till fortsatta studier.

text: Det kan således konstateras att kommunernas Sfi-utbildning utgör en egen skolform. Den avser en undervisande och systematisk presentation av ett ämne (svenska) som utgör en integrerad del av ett studieprogram. Denna utbildningstjänst tillhandahålls Sfi-eleverna inom ramen för det offentliga skolväsendet för vuxna, på icke kommersiell grund. Mot bakgrund härav och med beaktande av det ovan anförda anser RSV att kommunernas Sfi-undervisning är en sådan utbildningstjänst som ska undantas från skatteplikt enligt

text: 3 kap. 8 § 1

text: ML.

text: Upphandlar eller uppdrar kommun, som ansvarig anordnare av Sfi, åt annan att tillhandahålla sådan undervisning blir ersättningen således skattefri för underentreprenören.

text: RSV anser slutligen att Sfi-utbildning som ges inom ramen för

text: 3 kap. 8 §

text: ML får bedömas utgöra tillhandahållande som är konformt med vad som avses med skattefri utbildning enligt artikel 13 A. 1. i) i sjätte mervärdesskattedirektivet (


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 3254-99/120

title: Moms på drickspengar

text: Nyhet 2016-01-20:

text: Detta ställningstagande upphör att gälla genom ställningstagande dnr

text: 131 26976-16/111

text: 1 Sammanfattning

text: Dricks anses vara en ersättning som faller utanför ML:s regler

text: Frågan i en skrivelse till RSV gäller om moms skall tas ut på s.k. drickspengar.

text: RSV lämnar följande svar.

text: I samband med serveringstjänster inkluderas serveringsavgift. Ibland förekommer det att serveringsavgiften debiteras särskilt. RSV har i rekommendationen RSV S 1995:20 angående serveringstjänster enligt

text: mervärdesskattelagen

text: (ML) uttalat att serveringsavgift som ett hotell eller en restaurang tar ut skall ingå i den skattepliktiga omsättningen. Detta innebär följaktligen att moms skall tas ut på sådan serveringsavgift.

text: I det fall en kund utöver ovan angivna serveringsavgift erlägger "dricks" anses denna dricks som en ersättning som faller utanför ML:s regler. Jfr också EG-domstolens dom,

text: . Någon moms skall således inte tas ut på sådan dricks. Det spelar inte någon roll om dricks betalas i ett företag med eller utan anställda.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 3325-03/100

title: Elektronisk handel – riktlinjer från EG:s mervärdesskattekommitté den 8 januari 2003

text: Nytt: 2014-12-17

text: Detta ställningstagande upphör att gälla. Riktlinjen från EG:s mervärdesskattekommitté om elektronisk handel har införts i rådets genomförandeförordning

text: (EU) nr 282/2011

text: I

text: prop. 2002/03:77

text: föreslås att nya regler införs fr.o.m. den 1 juli 2003 avseende redovisning av mervärdesskatt vid elektronisk handel med tjänster mellan länder utanför EG och länder inom EG. Förslagen är föranledda av de ändringar i rådets sjätte direktiv (

text: ) som genomförts genom direktiv

text: samt av de ändringar i

text: rådets förordning (EEG) 218/92

text: som genomförts genom förordning

text: (EG) 792/2002

text: De föreslagna nya reglerna innebär bl.a. att en förenklad ordning införs för redovisning och betalning av skatt för elektroniskt levererade tjänster i de fall de levereras från ett land utanför EG till privatpersoner i Sverige. Näringsidkare från ett land utanför EG får välja att redovisa mervärdesskatten avseende all försäljning av sådana tjänster till konsumenter inom EG i ett valfritt EG-land.

text: Denna särskilda ordning innebär således att ett EG-land skall ta in deklarationsuppgifter och betalningar för de andra EG-ländernas räkning. Det är därför viktigt att sträva efter att reglerna får samma uttolkning i alla EG-länder. EG:s mervärdesskattekommitté, som diskuterar tillämpningsfrågor med syfte att uppnå enhetlig tillämpning inom EG, har därför antagit riktlinjer om ”E-handel. Tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg”. Dessa riktlinjer från det 67:e mötet den 8 januari 2003 har nu publicerats på svenska och översänds för kännedom.

text: I en bilaga till riktlinjerna återfinns även en tolkningsvägledning för vad som avses med begreppet ”tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg”. Det måste dock betonas att de i vägledningen angivna exemplen inte är uttömmande.


identifier: Skatteverkets ställningstagande dnr 3329-97/900

title: Import av dentaltekniska produkter

text: Nytt: 2007-05-08

text: Detta ställningstagande upphör att gälla eftersom den i ställningstagandet nämnda rekommendationen RSV S 1996:7 är upphävd.

text: Enligt andra meningen i avsnitt 3.2.2 i Riksskatteverkets rekommendationer m.m.(RSV S 1996:7) om undantag från skatteplikt för omsättning avseende sjukvård, tandvård och social omsorg enligt

text: mervärdesskattelagen

text: , skall med tillhandahållande inte avses import.

text: Som jag meddelade vid gårdagens telefonsamtal kvarstår den andra meningen av misstag. Någon ändring av rekommendationerna är för ögonblicket inte aktuell. Däremot kommer det av Riksskatteverkets Handledning för mervärdesskatt 1997, som förväntas utkomma i maj i år, att framgå att undantaget även skall gälla vid import.